Справа № 640/5856/20
Суддя: Шевченко А.В.
Дата ухвалення: 2025-07-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

02 липня 2025 року м. Київ № 640/5856/20

Київський окружний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючої судді Шевченко А.В., суддів Дудіна С.О., Кушнової А.О., за участю секретаря судового засідання Прокопенко А.І..,

представника позивача: не з`явився,

представника відповідача : Скок Л.А.,

розглянувши у судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Державного підприємства «Дослідне господарство «Елітне» Інституту сільського господарства Степу Національної академії аграрних наук України» до Кабінету Міністрів України про визнання протиправною та нечинною постанови,

в с т а н о в и в:

до Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов позов Державного підприємства «Дослідне господарство «Елітне» Інституту сільського господарства Степу Національної академії аграрних наук України» до Кабінету Міністрів України, в якому позивач просить суд:

визнати протиправною та нечинною Постанову Кабінету Міністрів України «Про внесення змін та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України» від 04.12.2019 №1015 в частині: « 1. У Порядку відрахування до державного бюджету частини чистого прибутку (доходу) державними унітарними підприємствами та їх об`єднаннями, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 23 лютого 2011 року №138 (Офіційний вісник України, 2011 р., №14, ст. 576; 2019 р., №36, ст. 1283): 1) в абзаці першому пункту 1 слова і цифри «для підприємств, обсяг чистого прибутку яких фактично у відповідному звітному періоді становить більше 50000 тис. гривень, і 50 відсотків інших підприємств» виключити; 2) пункт 2 доповнити абзацом такого змісту: «Центральним органам виконавчої влади забезпечити надходження до державного бюджету частини чистого прибутку (доходу) державних унітарних підприємств та їх об`єднань, що належать до сфери управління зазначених органів, наростаючим підсумком щоквартальної фінансово-господарської діяльності за відповідний період 2019 року у строк до 13 грудня 2019 р. у розмірі, визначеному абзацом першим пункту 1 цього Порядку».

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.03.2020 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.04.2021 закрито підготовче провадження і призначено судове засідання для розгляду справи по суті.

Законом України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» №2825-IX від 13.12.2022, що набрав чинності 15.12.2022, ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва.

Відповідно до Розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №2825-IX, адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду, але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України.

Наказом в.о. керівника апарату Київського окружного адміністративного суду №45-0д/ка від 31.12.2024, затверджено графік передачі справ, відповідно до якого справи передані Рівненському окружному адміністративному суду 14.02.2025.

Ухвалою Рівненського окружного адміністративного суду від 06.03.2025 адміністративну справу передано Київському окружному адміністративному суду за виключною підсудністю.

Матеріали справи № 640/5856/20 надійшли до Київського окружного адміністративного суду та після відповідної їх реєстрації в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України, автоматизованою системою документообігу суду було визначено головуючого суддю Шевченко А.В.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 01.05.2025 адміністративну справу № 640/5856/20 прийнято до провадження суддею Шевченко А.В., ухвалено розгляд справи здійснювати колегією суддів за правилами загального позовного провадження, призначено справу до судового розгляду по суті на 21.05.2025.

Відповідно до протоколу автоматизованого визначення складу колегії суддів від 01.05.2025, визначено склад колегії суддів для розгляду справи: головуюча суддя Шевченко А.В., судді Дудін С.О., Кушнова А.О.

21.05.2025 суд протокольною ухвалою визнав першу неявку представника позивача необґрунтованою, відклав розгляд справи на 02.07.2025.

У судове засідання 02.07.2025 прибув повноважний представник відповідача. Позивач, сповіщений належним чином про дату час та місце розгляду справи у судове засідання невідомих причин не прибув та про причини неприбуття суду не повідомив, клопотань про відкладення судового засідання або про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило.

При цьому, 01.07.2025 від представника позивача - адвоката Шевченка Костянтина Валерійовича через підсистему «Електронний суд» надійшло клопотання про дистанційне ознайомлення з матеріалами справи та надання електронної копії матеріалів на електронну адресу.

Розглядаючи клопотання представника позивача, колегія суддів звертає увагу на наступне.

Статтею 44 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) визначено права та обов`язки учасників справи, відповідно до частини другої статті якої учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Згідно з пунктом 1 частини третьої статті 44 КАС України учасники справи мають право ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень.

Згідно із положеннями частини сьомої та частини восьмої статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Організаційно-правові засади функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі також - ЄСІТС) в адміністративному судочинстві врегульовано статтею 18 КАС України. Відповідно до частини другої цієї статті позовні та інші заяви, скарги та інші визначені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів.

Згідно з положеннями частин четвертої-п`ятої статті 18 КАС України ЄСІТС відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їх офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням ЄСІТС в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про ЄСІТС та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в ЄСІТС, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою (частина сьома статті 18 КАС України).

Відповідно до частини восьмої статті 18 КАС України реєстрація в ЄСІТС не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом. Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в ЄСІТС, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не визначено цим Кодексом. Особливості використання електронного підпису в ЄСІТС визначаються Положенням про ЄСІТС та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до частини дев`ятої статті 18 КАС України суд проводить розгляд справи за матеріалами судової справи у паперовій або електронній формі в порядку, визначеному Положенням про ЄСІТС та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Аналіз наведених положень дає суду підстави дійти до висновку, що суд проводить розгляд справи за матеріалами судової справи у паперовій або електронній формі в порядку, визначеному Положенням про ЄСІТС та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У той же час рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС (далі Положення), яке визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) ЄСІТС, зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування ЄСІТС у складі всіх підсистем (модулів) (пункт 2 Положення).

Відповідно до пункту 3 Положення Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система (ЄСІТС) - сукупність інформаційних та телекомунікаційних підсистем (модулів), які забезпечують автоматизацію визначених законодавством та цим Положенням процесів діяльності судів, органів та установ в системі правосуддя, включаючи документообіг, автоматизований розподіл справ, обмін документами між судом та учасниками судового процесу, фіксування судового процесу та участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції, складання оперативної та аналітичної звітності, надання інформаційної допомоги суддям, а також автоматизацію процесів, які забезпечують фінансові, майнові, організаційні, кадрові, інформаційно-телекомунікаційні та інші потреби користувачів ЄСІТС.

За правилами, визначеними в пунктах 16-18 Положення, процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом, цим положенням, а також випадків, коли суд до якого подаються документи та докази не інтегровано до ЄСІТС.

Особам, які зареєстрували Електронний кабінет в ЄСІТС, суд вручає будь-які документи у справах, у яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення в паперовій формі за окремою заявою.

Доступ до підсистем (модулів) ЄСІТС, крім веб-порталу, здійснюється за допомогою Електронного кабінету після обов`язкового проходження особою процедури реєстрації або автентифікації. Автентифікація користувача здійснюється на початку кожної сесії роботи в ЄСІТС.

Відповідно до пункту 122 Перехідних положень Положення до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС справи можуть розглядатися (формуватися та зберігатися) в паперовій, електронній чи змішаній формі залежно від наявних у суді можливостей.

Електронні документи та електронні копії паперових документів вносяться до АСДС та зберігаються в централізованому файловому сховищі.

Документи, що надійшли до суду в електронній формі, за потреби можуть роздруковуватися та приєднуватися до матеріалів справи у паперовій формі.

Згідно із пунктом 123 Перехідних положень Положення до матеріалів судової справи в електронному вигляді в АСДС належать:

123.1) у разі подання до суду процесуальних та інших документів, що стосуються розгляду судових справ, в електронній формі за допомогою підсистеми «Електронний суд»:

реєстраційні картки;

відомості про отримання або надсилання електронних документів;

позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи в електронній формі, що подані до суду з використанням підсистеми «Електронний суд»;

процесуальні та інші документи в електронній формі, виготовлені судом та надіслані на офіційні електронні адреси учасників судового процесу за допомогою ЄСІТС;

інші електронні документи, створені в АСДС в автоматичному режимі (протоколи автоматизованого розподілу справи, протоколи фіксування судових засідань, технічні записи судових засідань тощо);

123.2) у разі подання до суду процесуальних та інших документів, що стосуються розгляду судових справ, у паперовій формі:

реєстраційні картки;

відомості про отримання або надсилання електронних документів;

процесуальні та інші документи в електронній формі, виготовлені судом;

інші електронні документи, створені в АСДС в автоматичному режимі (протоколи автоматизованого розподілу справи, протоколи фіксування судових засідань, технічні записи судових засідань тощо).

Аналіз вказаного дає суду підстави дійти до висновку, що справи можуть розглядатися (формуватися та зберігатися) в паперовій, електронній чи змішаній формі, і форма такого зберігання залежить від наявних у суді можливостей.

Отже, суд наділений повноваженнями проводити розгляд справи за матеріалами судової справи як у паперовій, так і в електронній формах.

Відповідно до пункту 124 Перехідних положень Положення у разі надходження заяви учасника справи щодо ознайомлення з матеріалами справи чи окремими документами в електронному вигляді через підсистему «Електронний суд» суд, який отримав таку заяву, забезпечує сканування відповідних матеріалів справи чи окремих документів у паперовій формі, що перебувають у такому суді, та долучає їх до матеріалів електронної судової справи.

У разі відсутності відповідного клопотання учасника справи суд забезпечує сканування матеріалів справи в паперовій формі та долучення їх до матеріалів електронної судової справи з урахуванням наявних у суді можливостей та в разі передання справи до суду іншої інстанції.

Суд, аналізуючи подане представником позивача клопотання від 01.07.2025, звертає увагу, що розгляд справи здійснюється за матеріалами судової справи № 640/5856/20 в паперовій формі, рішення щодо здійснення розгляду справи в електронній чи змішаній формі, судом не приймалось. Варто також наголосити, що позовна заява подавалася самим позивачем у паперовій формі, при цьому матеріали справи формувалися в паперовій формі ще з 2020 року, а у суду наразі відсутня можливість забезпечити здійснення розгляду такої справи в електронній формі.

Одночасно суд заважує, що позивач жодним чином не був обмежений в реалізації свого права на ознайомлення з матеріалами справи у паперовій формі безпосередньо в приміщенні суду. З матеріалів справи вбачається, що ухвала про прийняття адміністративної справи до провадження та призначення судового засідання на 21.05.2025 була отримана позивачем в його електронний кабінет підсистеми «Електронний суд» ще 02.05.2025, як і повторна повістка про виклик до суду на 02.07.2025, яка була отримана позивачем 22.05.2025.

Колегія суддів також звертає увагу, що представник позивача має повноваження на ведення справи, що найменше з 17.02.2025 (дата видачі ордеру на надання правничої допомоги), жодних клопотань від позивача матеріали справи не містять.

Разом із тим, протягом усього часу з дня отримання копії ухвали позивач не виявив бажання реалізувати свої процесуальні права, у тому числі, але не виключно, щодо ознайомлення з матеріалами справи в паперовій формі.

Відтак, на переконання колегії суддів, відсутні підстави для задоволення клопотання ОСОБА_1 про переведення (сканування) в електронну форму процесуальних та інших документів по справі, що надійшли до суду в паперовій формі.

Колегія суддів також констатує, що за весь час перебування справи у провадженні, починаючи з 01.05.2025, будь-яких пояснень, заяв чи клопотань від позивача або уповноваженого його представника до Київського окружного адміністративного суду взагалі не надходило.

Позивач був належним чином повідомлений про розгляд справи на 21.05.2025 та 02.07.2025, що підтверджено наявними письмовими доказами, які містяться в матеріалах справи, проте до суду з невідомих причин не прибув та про причини неприбуття суду не повідомив.

Суд звертає увагу, що будь-яких доказів на підтвердження обставин та причин поважності неприбуття до суду в призначений для розгляду справи день та час позивач суду не надав, як і не забезпечив явку уповноваженої ним особи для захисту його прав та інтересів в суді, зокрема протягом двох останніх засідань поспіль, а саме 21.05.2025 та 02.07.2025 відповідно, про які він був повідомлений належним чином.

У зв`язку з наведеними обставинами колегія суддів констатує повторне неприбуття без поважних причин у судове засідання належним чином повідомленого позивача.

Частиною першою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин.

Відповідно до частини першої статті 42 Кодексу адміністративного судочинства України, учасниками справи є сторони, треті особи.

Частиною першою статті 46 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач.

У силу вимог частини п`ятої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України, учасники справи зобов`язані, зокрема серед іншого, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Статтею 205 Кодексу адміністративного судочинства України врегульовано питання розгляду справи у випадку неявки у судове засідання сторін та їхніх представників за умови належного повідомлення їх судом про дату, час та місце проведення судового засідання.

Вичерпні підстави для відкладення розгляду справи передбачені частиною другою статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, а частиною третьою цієї статті передбачені наслідки неявки учасника справи або його представника у судове засідання, за умови їх належного повідомлення про дату проведення судового розгляду.

Суд наголошує, що у випадку виникнення об`єктивних причин неможливості здійснення представницьких функцій в обсягах та на умовах, передбачених законом, позивач повинен забезпечити у судове засідання явку іншого представника, чого останнім зроблено не було упродовж двох судових засідань поспіль, а саме 21.05.2025 та 02.07.2025.

Відносно визнання поважності причин неявки позивача у судове засідання, то обов`язок суду полягає лише у перевірці причин такої неявки. При встановлені їх поважності допускається відкладення розгляду справи. Чинним законодавством не передбачено переліку таких причин або обставин, а отже, їх визначення залишається на розсуд суду. Поважними причинами визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами, які не дозволяють вчасно здійснювати процесуальні дії. До таких відноситься хвороба, перебування на військовій службі, тощо.

Обставини неможливості забезпечити явку уповноваженого представника позивача в судове засідання взагалі не підтверджені жодними документальними доказами.

У відповідності до вимог частини першої статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України, учасники судового розгляду та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

У свою чергу, відповідно до частини п`ятої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

Як зазначалось вище, за весь час перебування справи у провадженні Київського окружного адміністративного суду, починаючи з 01.05.2025, будь-яких пояснень, заяв чи клопотань від позивача та/або уповноваженого представника, окрім заяви про переведення справи в електронну форму, подану за день до засідання, до Київського окружного адміністративного суду не надходило, як і не надходило будь-яких клопотань про розгляд справи без участі представника позивача.

Належне повідомлення позивача про судові засідання на 21.05.2025 та 02.07.2025 здійснювалось повістками про виклик до суду у відповідності до статей 124-127 Кодексу адміністративного судочинства України, які були отримані позивачем в його електронному кабінеті підсистеми «Електронний суд» 02.05.2025 та 22.05.2025 відповідно, про що свідчать довідки про доставку електронних листів, наявні в матеріалах справи.

Таким чином, належним чином повідомлений позивач упродовж двох судових засідань, а саме 21.05.2025 та 02.07.2025 до суду не з`явився та про причини неприбуття суд не повідомив, заяви чи клопотань про розгляд справи без його участі не надходило.

Пунктом 4 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Таким чином, ураховуючи повторне неприбуття позивача, належним чином повідомлених про розгляд справи, а також не повідомлення ним про причини такої неявки, неможливості забезпечити повний та об`єктивний розгляд справи за наявними матеріалами, ураховуючи предмет позову та його підстави, суд уважає за необхідне залишити позов без розгляду.

Керуючись статтями 45, 205, 240, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

відмовити представнику позивача в задоволенні клопотання про дистанційне ознайомлення із матеріалами справи та надання електронної копії матеріалів на електронну адресу.

Позов Державного підприємства «Дослідне господарство «Елітне» Інституту сільського господарства Степу Національної академії аграрних наук України» до Кабінету Міністрів України про визнання протиправною та нечинною постанови залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачеві, що в силу вимог частини четвертої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Копію ухвали надіслати (видати) учасникам справи (їхнім представникам).

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного ухвали.

Головуючий суддя Шевченко А.В.

Судді: Дудін С.О.

Кушнова А.О.

Повний текст ухвали виготовлено та підписано 04.07.2025