Справа № 640/11390/19
Суддя: Левицький Василь Костянтинович
Дата ухвалення: 2025-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

01 липня 2025 р. м. Чернівці Справа № 640/11390/19

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Левицький В.К., розглянув у письмовому провадженні справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Юджин Лоджістікс" до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

В С Т А Н О В И В:

У провадженні суду перебуває справа за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Юджин Лоджістікс" до Головне управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

У позові позивач просить:

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у м. Києві від 16.08.2018 № в частині накладення штрафу у розмірі 134374,17 грн.

Ухвалою від 04.06.2025 здійснено заміну відповідача у справі ГУ ДФС у м. Києві () на його правонаступника - Головне управління ДПС у м. Києві (вул. Шолуденка, 33/19, м. Київ, 04665, код ЄДРПОУ ВП 44116011).

Представником Головного управління ДПС у м. Києві подано до суду клопотання про залишення позовної заяви без руху. В обґрунтування клопотання вказував, що під час ознайомлення з матеріалами справи та перевірки позовної заяви було встановлено суттєві суперечності, які унеможливлюють належний розгляд справи, а саме: у прохальній частині позовної заяви вказано податкове повідомлення-рішення від 16.08.2018 №, в той час коли в додатках до позовної заяви та в тексті даної позовної заяви зазначається податкове повідомлення-рішення від 03.06.2019 № .

Перевіривши подане клопотання та наявні у справі матеріали, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Частиною 2 ст. 9 КАС України передбачено, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право.

Зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

При цьому, відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Суд звертає увагу позивача, що під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно з ч. 1 ст. 5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

З вищевикладеного можна сформулювати висновок про те, що формулювання позовних вимог юридично правильного змісту з максимальною чіткістю і зрозумілістю є основним та першочерговим обов`язком позивача при зверненні до суду з позовною заявою, оскільки, судом справа розглядається виходячи з позовних вимог та їх змісту і викладу, що в подальшому, в разі задоволення позову безпосередньо впливає на можливість виконання судового рішення.

Під вимогою розуміється матеріально-правова вимога, тобто предмет позову, який є одночасно способом захисту порушеного права. Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача.

Отже, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких вони ґрунтуються. Предмет і підстава позову сприяють з`ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов`язку.

Цей обов`язок не може бути перекладено на суд, оскільки саме позивач є зацікавленим в ефективному захисті своїх прав та ефективному здійснені судочинства за його позовною заявою.

При цьому, згідно з ч. 2 ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані неухильно виконувати процесуальні обов`язки, в тому числі й щодо належного оформлення позовної заяви у відповідності до положень статті 160, 161 КАС України, а тому вимоги суду щодо належного оформлення позовної заяви не обмежують право позивача на доступ до правосуддя.

Пунктами 5 та 8 ч. 5 ст. 160 КАС України встановлено, що в позовній заяві зазначаються: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують зазначені обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Позивач в прохальній частині позовної заяви просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 16.08.2018 № в частині накладення штрафу.

Однак, в додатках до позовної заяви та в тексті даної позовної заяви позивач зазначає податкове повідомлення-рішення від 03.06.2019 № .

Суд зазначає, що прохальна частина позовних вимог позивача містить розбіжності, що повністю унеможливлює з`ясування судом змісту заявлених позовних вимог.

За приписами ч. 1 ст. 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно п. 9 ч. 5 ст. 160 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень в позовній заяві зазначається обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Судом встановлено, що всупереч наведених норм, позивач не обґрунтував порушення оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням від 16.08.2018 № його прав, та інтересів, а також не зазначив докази, що підтверджують вказані обставини.

Підсумовуючи все наведене вище, суд приходить до висновку, що при подачі позову до суду позивачем не дотримано вимог ст. ст. 160, 161 КАС України, а провадження в справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вказаним вимогам КАС України.

За приписами ч. 13 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Згідно ч. 2 ст. 169 КАС в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на вищенаведене, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для залишення позовної заяви позивача без руху.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 169, 171, 241 та 248 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. Клопотання задовольнити.

2. Позовну заяву залишити без руху.

3. Встановити позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліку, зазначеного в мотивувальній частині ухвали, з дати отримання копії ухвали.

4. Роз`яснити, що в разі невиконання вимог ухвали і не усунення недоліку у вказаний строк позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В.К. Левицький