Справа № 640/4286/21
Суддя: Чаку Євген Васильович
Дата ухвалення: 2025-07-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/4286/21 Суддя (судді) першої інстанції: Садова М.І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 липня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді: Чаку Є.В.,

суддів: Сорочка Є.О., Коротких А.Ю.

за участю секретаря Дудин А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Гітан" на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 15 травня 2025 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Гітан" до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю "Гітан" звернулося до суду з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 31.03.2021 у справі № 640/4286/21 відкрито провадження в адміністративній справі. Вказано, що справа буде розглядатись суддею в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні).

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 14.03.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 15.05.2025 адміністративний позов ТОВ "ГІТАН" залишено без розгляду.

Не погоджуючись з вищезазначеною ухвалою суду, позивач звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції як таку, що постановлена з порушенням норм процесуального права та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивач не з`явився в судові засідання для розгляду справи, призначені на 03.04.2025 та 15.05.2025, не повідомляв суд про поважність причин неявки у судове засідання, не подавав заяви про розгляд справи без його участі.

Колегія суддів не погоджується з вищевказаним висновком суду першої інстанції та вважає його передчасним, з огляду на наступне.

Згідно частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Зі змісту вказаної норми вбачається, що необхідною умовою для залишення позовної заяви без розгляду є повторність неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час та місце судового розгляду і відсутність поважних причин такого неприбуття в судове засідання або неповідомлення ним про причини неприбуття, за умови також відсутності заяви позивача про розгляд справи без його участі.

Під повторністю неприбуття в судове засідання позивача необхідно розуміти послідовне неприбуття в судове засідання позивача чи його представника двічі чи більше разів. Поважність причин неприбуття оцінюється судом у кожному конкретному випадку окремо з метою визначення правових наслідків такого неприбуття. Так, поважними причинами можуть бути визнані захворювання, що перешкоджає прибуттю до суду, відрядження, несвоєчасне отримання повістки тощо за умови надання належних доказів в підтвердження наведених обставин.

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначені статтею 205 КАС України.

В разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки (ч.5 статті 205 КАС).

Наведена норма кореспондується із закріпленим у пункті 4 частини 1 статті 240 КАС України правилом, за яким позов залишається судом без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 січня 2023 року у справі № 9901/278/21 зазначено, що залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених частиною п`ятою статті 205, пунктом 4 частини першої статті 240 КАС України, можливе виключно за наявності сукупності таких умов:

а) належне повідомлення позивача про дату, час і місце судового засідання;

б) ненадходження заяви позивача про розгляд справи за його відсутності;

в) неявка позивача в судове (підготовче) засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини такої неявки;

г) неможливість розгляду справи по суті за відсутності позивача;

ґ) відсутність вимоги відповідача щодо розгляду справи по суті на підставі наявних у ній доказів.

Отже, при вирішенні питання про залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави слід відповісти на такі питання: чи належним чином позивача було повідомлено про судовий розгляд перший і другий раз; чи обидва рази були відсутні поважні причини неприбуття позивача або інформація про такі причини; чи відсутня заява позивача про розгляд справи за його відсутності; чи перешкоджає неявка позивача розгляду справи.

Як було зазначено вище, підставою для залишення судом першої інстанції позовної заяви позивача без розгляду стала неявка позивача у судові засідання, призначені на 03.04.2025 та 15.05.2025.

Разом з тим, апелянт наголошує, що в підсистемі «Електронний суд» не отримував повідомлень про надходження як ухвали суду першої інстанції від 14.03.2025 про прийняття до розгляду справи №640/4286/21, так й про надходження повісток про призначення справи до розгляду в судовому засіданні.

На підтвердження своїх доводів апелянт долучив до апеляційної скарги витяги та скріншоти з електронного кабінету скаржника в підсистемі «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно- комунікаційної системи, зі змісту яких вбачається, що розділи електронного кабінету Скаржника в ЄСІТС, а саме, «Повідомлення», «Заяви», «Документи сторін та інших організацій» є пустими.

Судом встановлено, що адміністративний позов було надіслано Товариством на адресу суду у лютому 2021 році. У позові Товариство зазначило свою поштову адресу, електронну пошту та номер телефону.

Окружним адміністративним судом м.Києва всі ухвали суду надсилались на адресу Товариства засобами поштового зв`язку та отримувались останнім.

14.03.2025 ухвалою Харківського окружного адміністративного суду прийнято справу до свого провадження та запропоновано позивачу зареєструвати електронний кабінет в окремому модулі «Електронний Суд».

15.03.2025 відповідальною особою суду було складено довідку про доставку копії ухвали від 14.03.2025 у електронний кабінет позивача.

Інші докази направлення судом чи повідомлення позивача про вказану ухвалу у матеріалах справи відсутні.

Враховуючи заперечення позивача щодо отримання ним вказаної ухвали суду, колегія суддів вважає, що в даному випадку судом першої інстанції не було вчинено передбачених законодавством дій щодо належного повідомлення ТОВ "ГІТАН" про передачу його справи на розгляд до іншого суду (Харківського окружного адміністративного суду) та про прийняття останнім вказаної справи до розгляду. Зокрема не було надіслано копію ухвали від 14.03.2025, якою пропонувалося позивачу зареєструвати електронний кабінет в окремому модулі «Електронний Суд», на поштову чи електронну адресу позивача, які зазначені у позовній заяві, або повідомлення шляхом передачі телефонограми уповноваженій особі позивача.

В подальшому відповідальною особою суду складено ще дві довідки від 28.03.2025, 07.04.2025 про доставку копії процесуальних документів у електронний кабінет позивача.

При цьому, складаючи такі довідки, суд не пересвідчився у тому чи дійсно ТОВ "ГІТАН" отримувало останні, чи виконано позивачем вказівку суду щодо необхідності зареєструвати електронний кабінет в окремому модулі «Електронний Суд», зазначену в ухвалі суду від 14.03.2025.

Аналогічну довідку було складено уповноваженою особою суду і щодо доставлення копії оскаржуваної ухвали суду від 15.05.2025 у електронний кабінет позивача.

Разом з тим в апеляційній скарзі позивач зазначив, що не отримував ухвалу від 15.05.2025, а ознайомився з ухвалою в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Колегія суддів зазначає, що наявні у матеріалах справи відомості не дають суду обґрунтованих підстав для встановлення факту вручення позивачу ухвали суду від 14.03.2025 та судових повісток у встановлений процесуальним Законом спосіб.

Враховуючи наведені обставини та долучені до матеріалів справи докази, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про належне повідомлення позивача про призначені на 07.04.2025 та 15.05.2025 судові засідання та про не прибуття позивача у судові засідання без поважних причин.

Також колегія суддів враховує доводи апелянта про те, що в оскаржуваній ухвалі судом першої інстанції не відображено дослідження обставин стосовно наявності перешкод для подальшого розгляду справи у зв`язку з неявкою позивача.

Надаючи оцінку висновкам суду першої інстанції та доводам апелянта, колегія суддів зазначає, що позовну заяву може бути залишено без розгляду, на підставі ч. 5 ст. 205 КАС України, лише у випадку, якщо неявка позивача перешкоджає розгляду справи.

Частиною 9 ст. 205 КАС України визначено, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники не з`явилися у судове засідання, хоча належним чином були повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду у постанові від 12 серпня 2021 року у справі №420/512/21 зазначив, що приписи пункту 4 частини першої статті 240 КАС України кореспондуються з положеннями частини п`ятої статті 205 КАС України, однією з умов залишення позову без розгляду через повторну неявку у судове засідання позивача чи його представника є вирішення питання про можливість/неможливість розгляду справи по суті за відсутності указаних осіб. Колегія суддів зазначає, що якщо неявка позивача не перешкоджає розгляду справи по суті, то судами мають застосовуватись приписи пунктів 1, 2 частини третьої статті 205 КАС України. Проте, надання оцінки цьому питанню має бути належним чином відображено у відповідному судовому рішенні.

Разом з тим, колегія суддів зазначає, що в оскаржуваній ухвалі суду про залишення адміністративного позову без розгляду судом першої інстанції не надана оцінка питанню про можливість/неможливість розгляду справи по суті за відсутності позивача чи його представника, а також, не наведено, чому саме неявка позивача перешкоджає розгляду справи за наявними у ній доказами, які саме не з`ясовані обставини у справі не дають можливості ухвалити законне судове рішення.

З матеріалів справи вбачається, що сторонами протягом 4 років розгляду даної справи подавались відзив на позовну заяву, долучались додаткові документи.

З огляду на вказане, на думку колегії суддів, суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до ст. 8 Конституції України, звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Положенням ч. 5 ст. 5 КАС України, яка гарантує право на судовий захист, передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод у статті 6 гарантує право на справедливий судовий розгляд. Згідно з її положеннями, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Як визначено у статті 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише і фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист.

Отже, виходячи з норм Конституції України, а також, з норм міжнародного права, залишення позовної заяви без розгляду унеможливило доступ позивача до правосуддя для повного захисту своїх прав та інтересів шляхом судового розгляду справи.

З огляду на зазначене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при прийнятті оскаржуваної ухвали дійшов помилкового висновку про залишення позовної заяви без розгляду, а тому, зазначена ухвала суду підлягає скасуванню, а справу слід передати на розгляд суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 3 ст. 312 КАС України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

За змістом ч. 1 ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що оскільки судом першої інстанції порушено норми процесуального права, є підстави для скасування ухвали суду першої інстанції та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 242, 250, 308, 320, 322 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Гітан" задовольнити.

Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 15 травня 2025 року скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови виготовлено 02.07.2025.

Головуючий суддя: Є.В. Чаку

Судді: Є.О.Сорочко

А.Ю. Коротких