Справа № 754/7569/25
Суддя: Бабко В. В.
Дата ухвалення: 2025-07-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Номер провадження 2-а/754/392/25
Справа № 754/7569/25
У Х В А Л А

Іменем України

04 липня 2025 року м.Київ

Деснянський районний суд міста Києва під головуванням судді Бабко В. В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови,

У С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про скасування постанови.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що 26.02.2025 постановою начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 № 526 на нього було накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 25500,00грн за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 210-1 КУпАП. Вважає, що постанова постановлена незаконно і необґрунтовано та підлягає скасуванню. Позивач вважає, що дії начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 , неправомірні, так як позивач не порушував Закон України «Про військовий обов`язок та військову службу», Закон України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» та Правила військового обліку призовників, військовозобов`язаних і резервістів.

23.05.2025 ухвалою Деснянського районного суму м. Києва, відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, визначено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

Відповідач ІНФОРМАЦІЯ_3 повідомлявся про розгляд справи в спрощеному провадженні без виклику сторін за адресою місцезнаходження (місто Київ, вул. Космонавта Поповича, буд. 2-А). Від ІНФОРМАЦІЯ_4 до суду повернулось зворотне рекомендоване повідомлення з відміткою про вручення поштового відправлення представником за довіреністю.

Відповідачем ІНФОРМАЦІЯ_3 у встановлений законом строк до суду не подано заяви із запереченням проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та не подано відзиву на позовну заяву.

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 04.07.2025, позовОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови задоволенно.

Під час розгляду справи судом було виявлено порушення чинного законодавства у зв`язку з чим суд дійшов висновку про необхідність постановлення окремої ухвали, виходячи з приписів статей 249 Кодексу адміністративного судочинства України, з огляду на таке.

У ході розгляду справи судом було встановлено, що ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення вимоги абз. 3, ч. 10, ст. 1 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу», абз. 2 ч. 1 ст. 8 та ч. 3 ст. 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» та Правил військового обліку призовників, військовозобов`язаних і резервістів, а саме, що він не прибув за викликом ІНФОРМАЦІЯ_4 у строк, зазначений у повістці від 07.10.2024 (повістка МОУ), яку не забрав з поштового відділення (адресат відсутній за вказаною адресою).

Однак матеріали справи не містять підтверджень того, що повістка взагалі була направлена ОСОБА_1 та за якою адресою.

Також матеріали справи не містять Довідки АТ «Укрпошта» про причини повернення/досилання поштового відправлення, з якої можливо було би встановити, що поштова кореспонденція повернулась відправнику з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Крім того суд установив, що ОСОБА_1 за два дні до складання Постанови № 526 від 26.02.2025 було мобілізовано ІНФОРМАЦІЯ_3 по мобілізації на підставі визнання військово-лікарською комісією ОСОБА_1 придатним до військової служби, отже мав поважні причини нез`явлення.

Суд зауважує, що у справах Кодексу адміністративного судочинства обов`язок доказування, як правило, покладається на відповідача, тобто суб`єкта владних повноважень, який прийняв рішення або вчинив дії, що оскаржуються.

Це означає, що відповідач повинен надати докази, які підтверджують законність та обґрунтованість його дій чи рішення, зокрема в нашому випадку правильності та законність складання Постанови № 526 від 26.02.2025 по справі про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП відносно ОСОБА_1 .

Відповідач не довів обставини, що в діях позивача наявний склад адміністративного правопорушення. Також відповідачем не виконано свого обов`язку щодо доказування правомірності свого рішення, шляхом надання до суду наявних у нього документів та матеріалів, які можуть бути використані як доказ у справі.

Відповідно до ч. 4 ст. 159 КАС України, подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

За таких обставин, неподання відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, відзиву на позовну заяву без поважних причин, відповідно до ч. 4 ст. 159 КАС України, судом розцінюється як визнання позову.

Не тільки військовозобов`язані громадяни України повинні неухильно виконувати Закони України та підзаконні нормативно-правові акти, що стосуються мобілізації та проходження військової служби. А й всі територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, зокрема й Деснянського району міста Києва, повинні дотримуватись законодавства України.

Суд нагадує, що при складанні протоколу та прийнятті постанови начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 повинно бути з`ясовано всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, але встановлені при дослідженні справи обставини свідчать про неналежне з`ясування всіх обставин начальником, що призвело до прийняття неправильного рішення по справі.

До того ж, судом встановлено, що ОСОБА_1 як свідомий громадянин України виконує свої обов`язки передбачені Конституцією України, захищаючи Вітчизну, незалежність та територіальну цілісність України.

Однак ІНФОРМАЦІЯ_3 припускаються до дій, які насправді не про повагу до військової професії як такої. Суд вважає, що до захисників України повинна бути максимальна повага, оскільки вони платять своїм життям і здоров`ям, щоб жила наша нація.

Стаття 19 Конституції України, передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 65 Конституції України встановлено, що захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, шанування її державних символів є обов`язком громадян України. Громадяни відбувають військову службу відповідно до закону.

Захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України є конституційним обов`язком громадян України, що також передбачено ч. 1 ст. 1 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу».

Викладене, на переконання суду свідчить про неналежне виконання суб`єктом владних повноважень своїх обов`язків при реалізації владно-управлінських функцій, що у подальшому призвело до неправомірного притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Відповідно до статті 249 Кодексу адміністративного судочинства України суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.

У разі необхідності суд може постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними.

Суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором. Окрема ухвала щодо прокурора або адвоката надсилається органу, до повноважень якого належить притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора або адвоката відповідно.

В окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення.

З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання.

Окрему ухвалу може бути винесено судом першої інстанції, судами апеляційної чи касаційної інстанцій.

Окрема ухвала може бути оскаржена особами, яких вона стосується. Окрема ухвала Верховного Суду є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суд вищої інстанції може постановити окрему ухвалу в разі допущення судом нижчої інстанції неправильного застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права, незалежно від того, чи є такі порушення підставою для скасування або зміни судового рішення. Такі самі повноваження має Велика Палата Верховного Суду щодо питань передачі справ на розгляд Великої Палати.

Окрема ухвала стосовно порушення законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення, надсилається прокурору або органу досудового розслідування, які повинні надати суду відповідь про вжиті ними заходи у визначений в окремій ухвалі строк. За відповідним клопотанням прокурора або органу досудового розслідування вказаний строк може бути продовжено.

Враховуючи викладене вище, суд дійшов до висновку про наявність правових підстав для постановлення окремої ухвали та направлення її Міністерству оборони України та ІНФОРМАЦІЯ_5 для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню вимог статті 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення та ст.19 Конституції України, і мали своїм наслідком незаконне притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Керуючись Конституцією України, статтями 242, 249, 292-295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Про наведені порушення довести до відома Міністерство оборони України та ІНФОРМАЦІЯ_6 для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону з метою їх недопущення в майбутньому.

Встановити строк два місяці для надання Деснянському районному суду міста Києва відповіді щодо виконання цієї окремої ухвали.

Попередити, що невиконання окремої ухвали є підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності відповідно до частини 1 статті 185-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення або кримінальної відповідальності відповідно до статті 382 Кримінального Кодексу України.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала складена та підписана 04.07.2025.

Суддя В. В. Бабко