Справа № 560/16154/24
Суддя: Блонський В.К.
Дата ухвалення: 2025-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

іменем України

01 липня 2025 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Блонського В.К. розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Міністерство юстиції України, про визнання бездіяльності протиправною, визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася в суд з позовною заявою до Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України, в якій просить:

1. Визнати протиправною бездіяльність Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України щодо неприйняття рішення згідно п.41-42 Порядку допуску осіб до складання кваліфікаційного іспиту та проведення кваліфікаційного іспиту Вищою кваліфікаційною комісією нотаріату, затвердженого наказом Міністерства юстиції України №1905/5, в редакції станом на 21 квітень 2023 року, щодо ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 . 25).

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату Міністерстві юстиції України від 17.07.2023 № 12 в частині, яка стосується ОСОБА_1 .

3. Зобов`язати Вищу кваліфікаційну комісію нотаріату при Міністерстві юстиції України прийняти рішення згідно п. 41-42 Порядку допуску осіб до складання кваліфікаційного іспиту та проведення кваліфікаційного іспиту Вищою кваліфікаційною комісією нотаріату, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 1905/5, в редакції станом на 21 квітня 2023 року, щодо ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 ).

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що виходячи зі змісту отриманої відповіді (листа) міністерства юстиції України за №132993/1-28276/37.4 від 26.09.2024 та витягу з рішення Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України від 17.07.2023 №12, Вища кваліфікаційна комісія нотаріату при Міністерстві юстиції України не завершила відповідно до наданих повноважень процедуру проведення іспиту, який був розпочатий 13-15 червня 2023 року на підставі Порядку допуску осіб до складання кваліфікаційного іспиту та проведення кваліфікаційного іспиту Вищою кваліфікаційною комісією нотаріату, затвердженим наказом Міністерства юстиції України № 1905/5 (в редакції від 21.04.2023, чинній на час складання іспиту), чим, на думку позивача, грубо порушила її права, поставивши у невизначене правове становище та фактично позбавляючи права на професійну діяльність.

Ухвалою суд відкрив провадження в адміністративній справі, розгляд справи призначив за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників. Залучив до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача - Міністерство юстиції України.

Ухвалою суд відмовив у задоволенні клопотання представника Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України та Міністерства юстиції України про залучення Державного підприємства «Національні інформаційні системи до участі у справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача.

Представник відповідача та третьої особи подав до суду відзив на позовну заяву, у якому відповідач проти задоволення позовних вимог заперечує. Зазначає, що рішенням Комісії від 17.07.2023 № 12 оголошено перерву в засіданні зважаючи на інформацію, що міститься у листі та звіті ДП «НАІС» від 22.06.2023 про можливе несанкціоноване втручання в роботу системи через авторизовані робочі місця авторизованих осіб, зазначених у пункті 2 Звіту, зокрема і позивача.

Таким чином, Комісією станом на сьогодні рішення за результатами проведеного 13-15.06.2023 кваліфікаційного іспиту про видачу або відмову у видачі Міністерством свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю відносно позивача не прийнято.

При цьому, оголошення перерви у засіданні Комісії є необхідним кроком для встановлення добропорядності Позивача під час складання іспиту та підтвердження або спростування інформації ДП «НАІС» про можливе несанкціоноване втручання в роботу системи стосовно виконання тестування цим кандидатом. Оскільки несанкціоноване втручання в роботу системи порушує принципи рівності учасників проходження кваліфікаційного іспиту (пункт 19 Порядку).

Зауважує, що законодавством не визначено у які саме строки після завершення іспиту має бути прийнято Комісією рішення щодо видачі або відмови у видачі Міністерством свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю.

Таким чином, вважає, що Комісія діяла в межах повноважень та наявної в неї інформації, в тому числі з урахуванням наданого Звіту ДП «НАІС» про наявність обґрунтованих сумнівів щодо доброчесності виконання електронного анонімного тестування декотрими авторизованими особами та можливого несанкціонованого втручання в роботу через автоматизовані робочі місця авторизованих осіб. На підставі викладеного просить у задоволенні позову відмовити.

Позивач подала до суду відповідь на відзив, в якій з доводами відповідача не погоджується. Зазначає, що з боку відповідача не доведена правомірність його дій по бездіяльності щодо не прийняття рішення в межах наданих повноважень, за результатом електронного анонімного тестування, виконаного під час проведення кваліфікаційного іспиту на право на заняття нотаріальною діяльністю, що відбувся 13-15 червня 2023 року, а також правомірності рішення про оголошення перерви у засіданні Комісії стосовно позивача, з урахуванням відсутності відповідних повноважень щодо можливості прийняти рішення про оголошення перерви в засіданні, які з`явилися тільки 27.02.2024, з урахуванням внесених змін до Положення №923, яке доповнено підпунктом 6 пункт 22, а Регламент робити Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України не є законом чи нормативно-правовим актом, яким визначаються повноваження суб`єкта владних повноважень та є виключно документом, що визначає порядок дій при здійснення діяльності. Враховуючи викладене, просить задовольнити позовні вимоги.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі обставини.

Кваліфікаційний іспит на право зайняття нотаріальною діяльністю відбуввся 13-15.06.2023 у приміщенні Конгресно-виставкового центру «Парковий» за адресою: м. Київ, Паркова дорога, 16 а, відповідно до затвердженого графіку його складання.

ОСОБА_1 (позивач) була допущена до складання кваліфікаційного іспиту на право зайняття нотаріальною діяльністю та 15.06.2023 взяла в ньому участь.

Згідно з даними, що містяться в екзаменаційній відомості, сформованій за результатами виконання 13-15.06.2023 електронного анонімного тестування, ОСОБА_1 набрала при складанні теоретичної частини 82 бали, при виконанні ситуаційних завдань - 25 балів та практичних завдань - 26 балів.

Водночас стосовно ОСОБА_1 за результатом опрацювання інформації, що міститься у Звіті ДП «НАІС» від 22.06.2023 про роботу електронної системи для проведення електронного анонімного тестування (далі - Звіт), додатку до Звіту та листі ДП «НАІС» від 06.07.2023 № 3068/14.2-11, рішення Комісією прийнято не було.

22.06.2023 ДП «НАІС» за результатом здійснення аналізу роботи електронної системи для проведення електронного анонімного тестування та обладнання, яким облаштовані автоматизовані робочі місця для проведення тестування осіб, які набрали кількість балів, достатню для складення кваліфікаційного іспиту на право на заняття нотаріальною діяльністю, членам Комісії було надано звіт про роботу системи та про наявні обґрунтовані сумніви щодо доброчесності виконання електронного анонімного тестування деякими особами, де серед інших зазначена ОСОБА_1 (кап150623-610).

У Звіті ДП «НАІС» від 22.06.2023 про роботу електронної системи для проведення електронного анонімного тестування (далі - Звіт) зазначено, що за авторизованими особами, у тому числі Позивачем, у системі електронного іспиту зафіксовано одночасне поєднання кількох чинників (критеріїв визначених у п. 1 Звіту), а саме:

- наявності двох та/або більше відповідей на питання, що не знаходяться у послідовному порядку, за проміжок часу, що є меншим або дорівнює 5 секундам;

- наявності щонайменше п`яти коригувань питань, що не знаходяться у послідовному порядку, на правильну відповідь;

- наявність хоча б одного випадку, за яким інтервал часу, витрачений на коригування попереднього чи наступного питання, є меншим або дорівнює 5 секундам.

Міністерство юстиції листом від 22.06.2023 вих. № 80957/37/16-23 та Комісія листом від 22.06.2023 звернулися до Національної поліції України з повідомленням про можливе несанкціоноване втручання в роботу електронної системи для проведення електронного анонімного тестування, яке відбулося 13-15 червня 2023 року, що може свідчити про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 361 Кримінального кодексу України.

Міністерство листом Головного слідчого управління Національної поліції України від 03.07.2023 за вих. № 24695/24/3/3-2023/вс було повідомлено про початок досудового розслідування в кримінальному проваджені № 0002516 за вказаним у листі Міністерства фактом, кваліфікованим за частиною п`ятою статті 361 Кримінального кодексу України.

Листом Головного слідчого управління Національної поліції України від 24.07.2023 вих. № Б-1288/125/23/1/04-2023 було повідомлено про розгляд заяви Комісії та зазначено про відкриття кримінального провадження № 0001280 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 361 Кримінального кодексу України, слідчим відділом Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції України у місті Києві.

Рішенням Комісії від 17.07.2023 № 12 оголошено перерву в засіданні зважаючи на інформацію, що міститься у листі та звіті ДП «НАІС» від 22.06.2023 про можливе несанкціоноване втручання в роботу системи через авторизовані робочі місця авторизованих осіб, зазначених у пункті 2 Звіту, зокрема і позивача.

На запити Міністерства юстиції листом Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції України у місті Києві від 05.11.2024 за вих. № повідомлено, що досудове розслідування у вищезазначеному кримінальному провадженні триває; листом Київської міської прокуратури від 10.02.2025 за вих. № 31/1-217ВИХ-25 досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002516 доручено Першому слідчому відділу Територіального управління Державного бюро розслідування, розташованого у м. Києві. Наразі досудові розслідування в кримінальних провадженнях тривають.

Комісією станом на сьогодні рішення за результатами проведеного 13-15.06.2023 кваліфікаційного іспиту про видачу або відмову у видачі Міністерством свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю щодо позивача не прийнято.

Вважаючи бездіяльність відповідача протиправною, позивач звернулася до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Постановою Кабінету Міністрів України від 02 липня 2014 року №228 затверджено Положення про Міністерство юстиції України (далі - Положення № 228), відповідно до п. 1 якого Міністерство юстиції України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України.

Міністерство юстиції України є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну правову політику, державну політику з питань банкрутства, у сфері нотаріату, організації примусового виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), державної реєстрації актів цивільного стану, державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, державної реєстрації обтяжень рухомого майна, державної реєстрації юридичних осіб, громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців, реєстрації статуту територіальної громади м. Києва, реєстрації статутів Національної академії наук та національних галузевих академій наук, державної реєстрації друкованих засобів масової інформації та інформаційних агентств як суб`єктів інформаційної діяльності, у сфері виконання кримінальних покарань та пробації, у сфері правової освіти населення; забезпечує формування державної політики у сфері архівної справи і діловодства та створення і функціонування державної системи страхового фонду документації.

Міністерство юстиції України у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України і постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства (пункт 2 Положення № 228).

Основні завдання Мін`юсту визначено п. З Положення № 228.

Повноваження Мін`юсту визначено п. 4 Положення 228.

Порядок правового регулювання діяльності нотаріату в Україні встановлює Закону України «Про нотаріат» № 3425-ХІІ (далі - Закон № 3425-ХІІ).

Відповідно до абз. 1 та 2 ст. 1 Закону № 3425-ХІІ нотаріат в Україні - це система органів і посадових осіб, на які покладено обов`язок посвідчувати права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняти інші нотаріальні дії, передбачені цим Законом, з метою надання їм юридичної вірогідності.

Згідно з абз. 1 ст. 3Закону № 3425-ХІІ нотаріус - це уповноважена державою фізична особа, яка здійснює нотаріальну діяльність у державній нотаріальній конторі, державному нотаріальному архіві або незалежну професійну нотаріальну діяльність, зокрема посвідчує права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняє інші нотаріальні дії, передбачені законом, з метою надання їм юридичної вірогідності.

Також ст. 3 Закону № 3425-ХІІ визначено, що нотаріусом може бути громадянин України, який має повну вищу юридичну освіту, володіє державною мовою, має стаж роботи у сфері права не менш як шість років, з них помічником нотаріуса або консультантом державної нотаріальної контори - не менш як три роки, склав кваліфікаційний іспит і отримав свідоцтво про право на заняття нотаріальною діяльністю. Не може бути нотаріусом особа, яка має судимість, обмежена у дієздатності або визнана недієздатною за рішенням суду.

Згідно з ч. 1 ст. 10 Закону № 3425-ХІІ для визначення рівня професійної підготовленості осіб, які мають намір займатися нотаріальною діяльністю, та вирішення питання про анулювання свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю при Міністерстві юстиції України утворюється Вища кваліфікаційна комісія нотаріату.

При цьому, відповідно до ч. 4 ст. 10 Закону № 3425-ХІІ за наявності стажу роботи, визначеного у частині другій статті 3 цього Закону, особи, які мають намір скласти кваліфікаційний іспит на право на заняття нотаріальною діяльністю, допускаються Вищою кваліфікаційною комісією нотаріату до його складання на підставі подання відповідно Головного управління юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головних управлінь юстиції в областях, містах Києві та Севастополі.

Порядок допуску осіб до складання кваліфікаційного іспиту та процедура складання іспиту врегульовані положеннями ст. 3, 10 Закону № 3425-ХІІ, постановою Кабінету Міністрів України № 923 «Про затвердження положення про Вищу кваліфікаційну комісію нотаріату» (далі - Комісія), а також Порядком допуску осіб до складання кваліфікаційного іспиту та проведення кваліфікаційного іспиту Вищою кваліфікаційною комісією нотаріату, затвердженим наказом Міністерства юстиції України № 1905/5 (далі - Порядок).

Згідно з п. 19 Порядку (в редакції, чинній на час складання іспиту - від 21.04.2023) об`єктивність проведення кваліфікаційного іспиту забезпечується рівними для всіх осіб умовами щодо доступу до інформації стосовно процедури проведення іспиту, місця складання та тривалості іспиту, а також щодо кількості та ступеня складності екзаменаційних завдань та відкритості інформації про результати іспиту.

Відповідно до п. 21 та 24 Порядку (в редакції від 21.04.2023) кваліфікаційний іспит здійснюється у вигляді електронного анонімного тестування. Екзаменаційні завдання формуються безпосередньо системою для кожної особи індивідуально шляхом генерування у довільній формі переліку тестових питань та завдань. Екзаменаційні завдання електронного анонімного тестування розробляються та оновлюються Департаментом.

Перед початком кваліфікаційного іспиту особи, які беруть участь у його складанні, отримують у секретаря та/або членів Комісії на вибір ім`я входу та відповідний пароль, необхідні для реєстрації у системі. Ім`я входу та відповідний пароль надаються у запечатаному вигляді. Другий примірник імені входу відрізається секретарем та/або членом Комісії, скріплюється підписом особи із зазначенням її прізвища, імені та по батькові та розкривається лише після перевірки роботи для її ідентифікації.

Відповідно до п. 31-32 Порядку (в редакції від 21.04.2023) теоретична частина вважається виконаною, якщо набрано не менше сімдесяти балів. У цьому випадку особа автоматично допускається системою до практичної частини.

Результати виконання теоретичної частини електронного анонімного тестування виводяться системою у вигляді відповідного повідомлення. Особам, за результатами виконання теоретичної частини електронного анонімного тестування набрали не менше сімдесяти балів, разом з повідомленням про результати її виконання системою видається код доступу до практичної частини електронного анонімного тестування.

Пункт 38 Порядку (в редакції від 21.04.2023) передбачає, що після закінчення виконання електронного анонімного тестування всіма особами або часу, відведеного для його виконання, секретарем Комісії формується та роздруковується екзаменаційна відомість.

Ідентифікація результатів електронного анонімного тестування здійснюється секретарем Комісії після формування екзаменаційної відомості у присутності всіх членів Комісії, що беруть участь у засіданні. Прізвища, імена і по батькові осіб, що складали іспит, заносяться секретарем Комісії до роздрукованої екзаменаційної відомості, яка скріплюється підписами всіх присутніх на засіданні членів Комісії (пункт 39 Порядку (в редакції від 21.04.2023)).

Відповідно до п. 40 Порядку (в редакції від 21.04.2023) після закінчення кваліфікаційного іспиту секретарем Комісії складається протокол, у якому зазначаються час та місце проведення кваліфікаційного іспиту; прізвища, імена та по батькові присутніх членів Комісії; прізвища, імена та по батькові, реквізити паспортів, місце реєстрації осіб, що складають кваліфікаційний іспит; результати електронного анонімного тестування із зазначенням отриманого особами імені доступу; прізвища, імена та по батькові осіб, які склали та які не склали кваліфікаційний іспит.

Згідно із п. 41-42 Порядку (в редакції від 21.04.2023) комісія на підставі результатів складеного кваліфікаційного іспиту приймає рішення про: видачу або відмову у видачі Міністерством юстиції України свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю; підтвердження (або непідтвердження) кваліфікації особою, яка складала кваліфікаційний іспит для підтвердження кваліфікації.

Після закінчення кваліфікаційного іспиту Комісія оголошує результати його проведення та прізвища, імена, по батькові осіб, щодо яких за результатами його проведення прийнято рішення про видачу (або відмову у видачі) Міністерством юстиції України свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю, а також про підтвердження (непідтвердження) кваліфікації особою, що складала кваліфікаційний іспит для підтвердження кваліфікації.

Повідомлення про результати проведення кваліфікаційного іспиту розміщується на офіційному вебсайті Міністерства юстиції України не пізніше наступного дня після прийняття Комісією відповідного рішення.

Наказом МЮУ «Про внесення змін до Порядку допуску осіб до складання кваліфікаційного іспиту та проведення кваліфікаційного іспиту Вищою кваліфікаційною комісією нотаріату» від 19.06.2023 № 2264/5 (далі Порядок в ред. від 19.06.2023) внесено зміни до Порядку. Вказаний Порядок відповідно до пункту 4 останнього набрав чинності з дня його офіційного опублікування - 20.06.2023.

Створення та налаштування системи, її технічне обслуговування та модернізація, а також вжиття технічних заходів для збереження даних, що містяться на сервері системи, здійснення аналізу роботи системи та обладнання, яким облаштовані автоматизовані робочі місця для проведення тестування осіб, які набрали кількість балів, достатню для складення кваліфікаційного іспиту (далі - аналіз роботи системи), та складення за результатами аналізу роботи системи письмового звіту (далі - звіт про роботу системи) здійснюються адміністратором системи (п. 17 Порядку в ред. від 19.06.2023 р.).

Пункт 38 Порядку викладено у такій редакції: Протягом 5 робочих днів після закінчення виконання електронного анонімного тестування всіма особами або часу, відведеного для його виконання, адміністратор системи здійснює аналіз роботи системи.

Після завершення аналізу роботи системи адміністратор системи надає Комісії звіт про роботу системи.

Звіт про роботу системи складається з метою з`ясування наявності або відсутності несанкціонованого втручання в роботу системи та обґрунтованих сумнівів щодо доброчесності виконання електронного анонімного тестування особами, які набрали кількість балів, достатню для складення кваліфікаційного іспиту.

Забороняється розголошення інформації, що міститься в звіті про роботу системи, крім випадків, передбачених Законом, та у разі звернення особи, яка брала участь у електронному анонімному тестуванні, із запитом про надання відомостей щодо неї."

Відповідно до абзацу першого пункту 39 Зміненого порядку протягом 2 робочих днів після отримання Комісією звіту про роботу системи від адміністратора системи секретарем Комісії формується та роздруковується екзаменаційна відомість.

Ідентифікація результатів електронного анонімного тестування здійснюється секретарем Комісії після отримання від адміністратора системи звіту про роботу системи у присутності всіх членів Комісії, що беруть участь у засіданні (абзац перший пункту 40 Порядок в ред. від 19.06.2023).

Пунктом 41 Порядку в редакції від 19.06.2023 встановлено, що Комісія на підставі результатів електронного анонімного тестування та інформації, зазначеної у звіті про роботу системи, приймає рішення про проведення повторного електронного анонімного тестування для осіб, стосовно яких у звіті про роботу системи містяться відомості про наявність обґрунтованих сумнівів щодо доброчесності виконання ними електронного анонімного тестування та/або несанкціонованого втручання в роботу системи під час здійснення такими особами електронного анонімного тестування.

Пунктом 42 Порядку в ред. від 19.06.2023 вказано, що після підписання екзаменаційної відомості секретарем Комісії складається протокол, у якому зазначаються час та місце проведення кваліфікаційного іспиту; прізвища, імена та по батькові (за наявності) присутніх членів Комісії; прізвища, імена та по батькові (за наявності), реквізити паспортів, зареєстроване або задеклароване місце проживання (місце взяття на облік внутрішньо переміщеної особи) осіб, що складають кваліфікаційний іспит; результати електронного анонімного тестування із зазначенням отриманого особами імені доступу; відомості про звіт про роботу системи; прізвища, імена та по батькові (за наявності) осіб, щодо яких Комісією прийняте рішення про проведення повторного електронного анонімного тестування; прізвища, імена та по батькові (за наявності) осіб, які склали та які не склали кваліфікаційний іспит.

Після закінчення виконання електронного анонімного тестування всіма особами або часу, відведеного для його виконання, секретарем Комісії формується та роздруковується екзаменаційна відомість. Екзаменаційна - відомість містить перелік імен входу осіб, які проходили електронне анонімне тестування, кількість набраних за кожне завдання балів та вільне поле для зазначення прізвищ, імен та по батькові осіб, яке заповнюється після ідентифікації результатів електронного анонімного тестування. Ідентифікація результатів електронного анонімного тестування здійснюється секретарем Комісії після формування екзаменаційної відомості у присутності всіх членів Комісії, що беруть участь у засіданні. Після закінчення кваліфікаційного іспиту Секретарем Комісії складається протокол, у якому зазначаються час та місце проведення кваліфікаційного іспиту; прізвища, імена та по батькові присутніх членів Комісії; прізвища, імена та по батькові, реквізити паспортів, місце реєстрації осіб, що складають кваліфікаційний іспит; результати електронного анонімного тестування із зазначенням отриманого особами імені доступу; прізвища, імена та по батькові осіб, які склали та які не склали кваліфікаційний іспит. Протокол підписується головою та секретарем Комісії (пункти 41 - 43 Порядку).

Згідно з п. 44 Порядку в ред. від 19.06.2023 повторне електронне анонімне тестування проводиться з використанням системи за процедурою, визначеною цим Порядком для проведення електронного анонімного тестування, з урахуванням особливостей, передбачених цим пунктом.

Комісія на підставі результатів повторного електронного анонімного тестування приймає рішення, передбачені п. 43 цього Порядку (п. 46 Порядку в ред. від 19.06.2023).

Аналізуючи наведені вище зміни до Порядку допуску осіб до складання кваліфікаційного іспиту та проведення кваліфікаційного іспиту Вищою кваліфікаційною комісією нотаріату, є підстави вважати, що Міністерство юстиції України лише з 20.06.2023 змінило порядок і організацію складення кваліфікаційного іспиту таким чином, що формування екзаменаційної відомості за результатами проходження кандидатом усіх етапів іспиту здійснюється саме після отримання від адміністратора системи звіту про роботу системи. При цьому у випадку наявності відомостей про існування обґрунтованих сумнівів щодо доброчесності виконання кандидатами електронного анонімного тестування та/або несанкціонованого втручання в роботу системи під час здійснення такими особами електронного анонімного тестування Комісія приймає рішення про проведення повторного електронного анонімного тестування для осіб.

Слід зазначити, що Порядок в редакції від 19.06.2023 передбачає наступні строки для реалізації ВККН відповідної процесуальної дії, а саме 5 днів - на отримання звіту про роботу системи, 2 дні - на формування екзаменаційної відомості після отримання зазначеного звіту або ж прийняття рішення про проведення повторного електронного анонімного тестування (за наявності визначених Порядком в ред. від 19.06.2023 підстав для цього).

Слід також врахувати, що відповідно до п. 3.6. 3,7 регламенту роботи ВККН при Міністерстві юстиції України, затвердженого рішенням ВККН від 26 листопада 2020 року №1 (зі змінами) (далі Регламент) після формування екзаменаційної відомості секретарем Комісії у присутності всіх членів Комісії, що беруть участь у засіданні, здійснюється ідентифікація результатів електронного анонімного тестування. Після проведення ідентифікації до екзаменаційної відомості вносяться прізвища, імена та по батькові осіб, що складали кваліфікаційний іспит. Екзаменаційна відомість скріплюється підписами всіх присутніх на засіданні членів Комісії.

Комісія на підставі результатів складеного кваліфікаційного іспиту приймає рішення про: видачу або відмову у видачі Міністерством юстиції України свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю; підтвердження (або непідтвердження) кваліфікації особою, приватна нотаріальна діяльність якої не здійснювалася протягом трьох років після отримання свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю і яка не працювала нотаріусом, консультантом державної нотаріальної контори чи помічником (консультантом) приватного нотаріуса, не була посадовою особою, яка здійснює керівництво та контроль за діяльністю нотаріату.

Відповідно до п. 18 Регламенту рішення Комісії викладається в письмовій формі і підписується головуючим на засіданні та членами Комісії, які брали участь у засіданні.

Як встановлено з матеріалів справи, згідно з відомостями, що містяться в екзаменаційній відомості, сформованій за результатами виконання 13-15 червня 2023 року електронного анонімного тестування позивач набрала при складанні теоретичної частини - 82 бали, при виконанні ситуаційних завдань - 25 бали та практичних завдань - 26 балів.

Суд звертає увагу, що під час складання кваліфікаційного іспиту від позивача не надходило жодних зауважень щодо некоректної роботи системи, чи не точності запитань (завдань), які поставленими перед кандидатами.

Крім того, саме система визначає правильність відповідей та час, за який дані відповіді надані, в цьому випадку жодний із членів комісії не може втручатися в цю систему.

Під час розгляду цієї справи сторонами не надано суду переконливі докази того, що під час складання іспиту у системі виникали проблеми (збій).

Згідно з даними, які містяться в екзаменаційній відомості, сформованій за результатами виконання 13-15.06.2023 року електронного анонімного тестування, за результатами виконання теоретичної частини позивач склала іспит, тобто набрала необхідну кількість балів.

Слід зазначити, що на дату складання іспиту діяв Порядок в ред. від 21.04.2023 року, а тому і завершення процедури кваліфікаційного іспиту з видачею свідоцтва на право зайняття нотаріальною діяльністю також мало завершитись відповідно до означеної редакції Порядку.

Відповідно до пункту 38 Порядку в ред. від 19.06.2023 року після закінчення виконання електронного анонімного тестування всіма особами або часу, відведеного для його виконання, адміністратор системи здійснює аналіз роботи системи.

Після завершення аналізу роботи системи адміністратор системи надає Комісії звіт про роботу системи та обладнання, яким облаштовані автоматизовані робочі місця для проведення тестування осіб, які набрали кількість балів, достатню для складення кваліфікаційного іспиту.

Ідентифікація результатів електронного анонімного тестування здійснюється секретарем Комісії після отримання від адміністратора системи звіту про роботу системи у присутності всіх членів Комісії, що беруть участь у засіданні. Прізвища, імена і по-батькові осіб, що виконали електронне анонімне тестування, заносяться секретарем Комісії до роздрукованої екзаменаційної відомості, яка скріплюється підписами всіх присутніх на засіданні членів Комісії (пункт 40 Порядку).

Згідно з пунктами 2-1, 2-2 Положення основними засадами роботи Комісії є законність, об`єктивність, колегіальність прийняття рішень та їх обов`язковість. Формою роботи Комісії є засідання.

Під час засідання Комісії секретар веде протокол (пункт 21 Положення).

Відповідно до пункту 2 глави І Регламенту, регламент Комісії визначає порядок скликання Комісії, проведення її засідань, вирішення питань, що належать до повноважень Комісії відповідно до чинного законодавства, а також окремих питань внутрішньої діяльності Комісії.

Підпунктами 6, 8 пункту 13 глави II Регламенту визначено, що Комісією може бути прийнято рішення про оголошення перерви у засіданні. За рішенням Комісії засідання Комісії може бути продовжено або у ньому можуть бути оголошені перерви, тривалість яких визначається відповідно до обставин, що їх викликали.

Як свідчать матеріали справи, рішенням Комісії від 17.07.2023 № 12 було оголошено перерву у засіданні, зважаючи на інформацію, що міститься у листі та звіті Державного підприємства «Національні інформаційні системи» (далі - ДП «НАІС») від 22.06.2023 про можливе несанкціоноване втручання в роботу системи через авторизовані робочі місця авторизованих осіб, зазначених у пункті 2 Звіту, серед яких є позивач.

Станом на дату розгляду справи, інформація про будь-які дії по отриманню експертно-технічного дослідження системи чи комп`ютерного обладнання, яким було облаштовано автоматизоване робоче місце авторизованої особи (позивача) суду не надано, про хід чи результати звернення до правоохоронних органів для встановлення несанкціонованого втручання в роботу через авторизовані робочі місця авторизованих осіб інформація в матеріалах справи відсутня.

Надаючи оцінку дослідженим доказам, суд встановив, що позивач склала кваліфікаційний іспит, проте жодної відомості про результати проходження кандидатом іспиту від ВККН не сформовано та не повідомлено позивачу.

Посилання представника відповідача та третьої особи на те, що рішенням Комісії від 17.07.2023 № 12 було оголошено перерву у засіданні, зважаючи на інформацію, що міститься у листі та звіті Державного підприємства «НАІС» від 22.06.2023 про можливе несанкціоноване втручання в роботу системи, а тому на сьогодні позивачу не відмовлено у видачі свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю, триває досудове розслідування, що унеможливлює прийняття відповідного рішення Комісією, суд не бере до уваги.

Так, рішенням Європейського суду з прав людини від 26.03.2013 року у справі Рисовський проти України зазначено Суд підкреслює особливу важливість принципу належного урядування. Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (див. рішення у справах Беєлер проти Італії [ВП] (Beyeler v. Italy [GC]), заява № 33202/96, п. 120, ECHR 2000-I, Онер`їлдіз проти Туреччини [ВП] (Oneryildiz v. Turkey [GC]), заява № 48939/99, п. 128, ECHR 2004-XII, Megadat.com S.r.l. проти Молдови (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), заява № 21151/04, п. 72, від 8 квітня 2008 року, і Москаль проти Польщі (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, п. 51, від 15 вересня 2009 року). Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах Лелас проти Хорватії (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, п. 74, від 20 травня 2010 року, і Тошкуце та інші проти Румунії (Toscuta and Others v. Romania), заява № 36900/03, п. 37, від 25 листопада 2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (див. зазначені вище рішення у справах Онер`їлдіз проти Туреччини (Oneryildiz v. Turkey), п. 128, та Беєлер проти Італії (Beyeler v. Italy), п. 119).

Принцип належного урядування, як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі Москаль проти Польщі (Moskal v. Poland), n. 73). Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам (див. там само). З іншого боку, потреба виправити минулу помилку не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (див., mutatis mutandis, рішення у справі Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки (Pincova and Pine v. the Czech Republic), заява № 36548/97, п. 58, ECHR 2002-VIII). Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (див. зазначене вище рішення у справі Лелас проти Хорватії (Lelas v. Croatia), п. 74). Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (див., серед інших джерел, mutatis mutandis, зазначене вище рішення у справі Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки (Pincova and Pine v. the Czech Republic), n. 58, а також рішення у справі Ґаші проти Хорватії (Gashi v. Croatia), заява № 32457/05, п. 40, від 13 грудня 2007 року, та у справі Трґо проти Хорватії (Trgo v. Croatia), заява № 35298/04, п. 67, від 11 червня 2009 року).

З огляду на наведене, у пункті 35 рішення у справі «Бігаєва проти Греції» (Bigaeva v. Greece), заява №26713/05, ЄСПЛ вказав, що в діях компетентних органів держави-відповідача не було достатньої послідовності та поваги до особи та професійного життя заявниці і що держава-відповідач за таких умов порушила право заявниці на повагу до її приватного життя за змістом статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Враховуючи прецедентну практику ЄСПЛ у справі «Бігаєва проти Греції» (Bigaeva v. Greece), заява №26713/05, слід зазначити, що у спірних правовідносинах дії відповідача мають вплив на приватне життя позивача в аспекті доступу до професії.

Професія є складовою права на приватне життя, що підтверджується усталеною практикою ЄСПЛ. Так, у пункті 165 рішення ЄСПЛ від 09.01.2013 у справі «Олександр Волков проти України» (заява № 21722/11) вказано, що: «приватне життя» включає право особи на формування та розвиток стосунків з іншими людьми, включаючи стосунки професійного або ділового характеру» (див. рішення від 07.08.1996 у справі «С. проти Бельгії» (С. v. Belgium), п. 25, Reports 1996-III). Стаття 8 Конвенції «захищає право на особистий розвиток та право встановлювати та розвивати стосунки з іншими людьми та оточуючим світом» (див. рішення у справі «Прітті проти Сполученого Королівства» (Pretty v. TheUnitedKingdom), заява №2346/02, п. 61, ECHR 2002-III). Поняття «приватне життя» в принципі не виключає відносини професійного або ділового характеру. Врешті-решт, саме у рамках трудової діяльності більшість людей мають значну можливість розвивати стосунки з оточуючим світом (див. рішення від 16.12.1992 у справі «Нємець проти Німеччини» (Niemietz v. Germany), п. 29, Series А N 251-В).

Отже, обмеження, накладені на доступ до професії, були визнані такими, що впливають на «приватне життя» (див. рішення у справах «Сідабрас та Джяутас проти Литви» (), заяви №№ 55480/00 та 59330/00, п. 47, ECHR 2004, та «Бігаєва проти Греції» (Bigaeva v. Greece), заява № 26713/05, п. п. 22-25, від 28.05.2009).

Відповідно до статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

З урахуванням вищевикладеного суд дійшов висновку про те, що слід визнати протиправною бездіяльність Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України щодо прийняття рішення відповідно до п.41-42 Порядку допуску осіб до складання кваліфікаційного іспиту та проведення кваліфікаційного іспиту Вищою кваліфікаційною комісією нотаріату, затвердженого наказом Міністерства юстиції України №1905/5, в редакції станом на 21.04.2023, щодо ОСОБА_1 . Також слід визнати протиправним та скасувати рішення Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату Міністерстві юстиції України від 17.07.2023 № 12 в частині, яка стосується ОСОБА_1 .

Обираючи належний спосіб захисту порушених прав позивача, суд дійшов висновку, що ефективним способом захисту, на думку суду, буде зобов`язати Вищу кваліфікаційну комісію нотаріату при Міністерстві юстиції України прийняти рішення щодо ОСОБА_1 згідно з п. 41-42 Порядку допуску осіб до складання кваліфікаційного іспиту та проведення кваліфікаційного іспиту Вищою кваліфікаційною комісією нотаріату, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 1905/5, в редакції станом на 21.04.2023.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до частини першої статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Виходячи з предмету адміністративного позову та встановлених обставин справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги необхідно задовольнити.

Відповідно до ст. 139 КАС України судові витрати стягуються на користь позивача з бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України, яка полягає у неприйнятті рішення щодо ОСОБА_1 відповідно до п.41-42 Порядку допуску осіб до складання кваліфікаційного іспиту та проведення кваліфікаційного іспиту Вищою кваліфікаційною комісією нотаріату, затвердженого наказом Міністерства юстиції України №1905/5, в редакції станом на 21.04.2023.

Визнати протиправним та скасувати рішення Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України від 17.07.2023 № 12 в частині, яка стосується ОСОБА_1 .

Зобов`язати Вищу кваліфікаційну комісію нотаріату при Міністерстві юстиції України прийняти рішення щодо ОСОБА_1 згідно з п. 41-42 Порядку допуску осіб до складання кваліфікаційного іспиту та проведення кваліфікаційного іспиту Вищою кваліфікаційною комісією нотаріату, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 1905/5, в редакції станом на 21.04.2023.

Стягнути на користь ОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору в розмірі 3633,60 грн за рахунок бюджетних асигнувань Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач:ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 )
Відповідач:Вища кваліфікаційна комісія нотаріату при Міністерстві юстиції України (пров. Рильський, 10,м. Київ,01601) , код ЄДРПОУ - 00015622)
Третя особа:Міністерство юстиції України, (вул. Городецького архітектора, 13, м. Київ, 01001 , код ЄДРПОУ - 00015622)

Головуючий суддя В.К. Блонський