Справа № 160/16358/25
Суддя: Рябчук Олена Сергіївна
Дата ухвалення: 2025-07-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Рябчук О.С.
розглянувши у м. Дніпрі в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Горка» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення, визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії, -
03 червня 2025 р. Товариство з обмеженою відповідальністю «Горка» (далі - позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (далі - відповідач) з вимогами, з урахуванням уточнень:
Цією ж ухвалою відповідачу було надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача.
27.06.2025 р. від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій зазначено про безпідставність доводів відповідача, викладених у відзиві.
04.07.2025 р. від відповідача надійшли заперечення проти відповіді на відзив, в яких вказано на необґрунтованість позовних вимог.
У відповідності до положень ч.6 ст.162 Кодексу адміністративного судочинства України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Згідно до ч.5 ст.262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
Частиною 4 статті 243 Кодексу адміністративного України встановлено, що судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Згідно з ч.5 ст.250 Кодексу адміністративного судочинства України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Відповідно до ч. 8 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Основним видом діяльності за КВЕД є: 68.20. Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.11.2023 р. у справі №160/25499/23 встановлено наступні обставини:

«06.04.2012 між Товариством з обмеженою відповідальністю Горка та Дніпропетровською міською радою був укладений договір оренди земельної ділянки, відповідно до умов якого позивачу в оренду було передано земельну ділянку загальною площею 3,1646 га (кадастровий номер :03:074:0025) по фактичному розміщенню першої черги спортивно оздоровчого комплексу з гірськолижною трасою. Згідно з умовами договору: категорія землі згідно зі статтею 1 Земельного кодексу України - землі рекреаційного призначення (п.2.1 договору оренди); цільов призначення земельної ділянки: землі рекреаційного призначення (п.2.2 договору оренди); код (УКЦВЗ 1.11.6 - інша комерційна діяльність (п.2.3 договору оренди); термін дії договору - п`ятнадцять років. Також, 06.04.2012 між Товариством з обмеженою відповідальністю Горка та Дніпропетровською міською радою був укладений договір оренди земельної ділянки, відповідно до умов якого позивачу оренду було передано земельну ділянку загальною площею 0,1246 га (кадастровий номер :03:074:0026), по фактичномурозміщенню першої черги спортивно-оздоровчого комплексу гірськолижною трасою. Згідно з умовами договору: категорія землі згідно зі статтею 19 Земельного кодексу України - землі рекреаційного призначення (п.2.1 договору оренди); цільове призначенні земельної ділянки: землі рекреаційного призначення (п.2.2 договору оренди); код (УКЦВЗ) 1.11.6 - інші комерційна діяльність (п.2.3 договору оренди); термін дії договору - п`ятнадцять років.

Як зазначає позивач та не заперечується відповідачем, протягом строку дії вказаних договорів, ТОВ «Горка» нараховувалась плата за вказані земельні ділянки із застосуванням коефіцієнту (Кф) 2,5, який, на думку позивача, не відповідав виду цільового призначення зазначених земельних ділянок, що призводило до збільшення встановленої Договорами орендної плати за землю.

Не погоджуючись із відомостями Державного земельного кадастру, які, на думку представника позивача, не відповідали умовам укладених раніше договорів оренди земельних ділянок в частині застосування виду цільового призначення, позивач неодноразово звертався до суду.

Так, постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 31.05.2022 у справі №160/1191/21 рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.09.2021 року у справі № 160/1191/21 скасовано.

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Горка» задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано рішення Державного кадастрового реєстратора Відділу у м. Дніпро Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області Малієнко О.П. № РВ-020 від 10.08.2020 про відмову у внесення відомостей (змін до них) до Державного земельного кадастру.

Визнано протиправним та скасовано рішення Державного кадастрового реєстратора Відділу у м. Дніпро Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області Малієнко О.П. № РВ-572020 від 10.08.2020 про відмову у внесення відомостей (змін до них) до Державного земельного кадастру.

Зобов`язано Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області повторно розглянути заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Горка» про внесення відомостей (змін до них) до Державного земельного кадастру від 04.08.2020 (реєстраційні номери ЗB-020, ЗB-020), та прийняти рішення з урахуванням висновків суду.

Також рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.04.2023 у справі №160/11317/22 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Горка» задоволено частково.

Визнано протиправними дії Головного управління Держгеокадастру в Дніпропетровській області, якими у 2018 році до відомостей Державного земельного кадастру щодо земельних ділянок за кадастровими номерами :03:074:0025 та :03:074:0026 внесено КВЦПЗ 03.10 замість УКЦВЗ 1.11.6.

Вказане рішення набрало законної сили 16.05.2023.

На підставі постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 31.05.2022 у справі №160/1191/21 та рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.04.2023 у справі №160/11317/22, 21.08.2023 ТОВ «Горка» звернулась до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області із уточнюючими податковими деклараціями з плати за землю за період 2013-2017 роки, а також уточнюючими податковими деклараціями з плати за землю за 2018 рік №, за 2019 рік №, за 2020 рік №.

Листом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області №56364/6/04-36-04-07-18 від 23.08.2023 повідомлено ТОВ «Горка», що в уточнюючих податкових деклараціях з плати за землю ТОВ «Горка» () від 21.08.2023 №, №, № неправильно зазначені обов`язкові реквізити.

Податкова звітність, складена з порушенням норм цієї статті, не вважається податковою декларацією, крім випадків, встановлених пунктом 46.4 статті 46 цього Кодексу(п.48.7 ст.48 Кодексу).

Враховуючи викладене, на підставі п.49.11 ст.49 ПКУ контролюючим органом повідомлено про невизнання як податкових уточнюючих декларацій з плати за землю (орендна плата) ТОВ «Горка» () за 2018 рік від 21.08.2023 №, за 2019 рік від 21.08.2023 №, за 2020 рік від 21.08.2023 №.

Листом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області №59025/6/04-36-52-16 від 04.09.2023 повідомлено ТОВ «Горка», що керуючись вимогами пункту 49.8 статті 49 Податкового Кодексу України «уточнюючі» податкові декларації з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) за період 2013 - 2017 роки, які надіслані засобом поштового зв`язку до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області були перевірені та виявлено недостовірність значень обов`язкового реквізиту щодо дати подання декларації (дата подання документа більше встановленого п. 102.1 ст. 102 Податкового кодексу України загального строку давності 1095 днів). Таким чином, законодавством не передбачена можливість додання уточнюючих декларацій, відносно яких минув термін позовної давності.

Враховуючи вказане, ГУ ДПС у Дніпропетровській області залишило без розгляду «уточнюючі» податкові декларації з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) за період 2013 - 2017 роки.

Отже, позивач, вважаючи протиправною бездіяльність контролюючого органу щодо нездійснення коригування в інтегрованій картці платника податків - Товариства з обмеженою відповідальністю «Горка», невизнанні та залишені без розгляду уточнюючих податкових декларацій з плати за землю (орендної плати за земельні ділянки державної або комунальної власності) за період з 2013 по 2020 роки, звернувся із цим позовом до суду.»

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.11.2023 р. у справі №160/25499/23 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Горка» (вул. Глибочицька, буд. 17, офіс 417, м. Київ, 04052, ) до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (вул. Сімферопольська, буд. 17А, м. Дніпро, 49005, код ЄДРПОУ ВП 44118658) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії задоволено частково.

Визнано протиправними та скасовано рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, викладені у листі №56364/6/04-36-04-07-18 від 23.08.2023 та листі Головного управління ДПС у Дніпропетровській області №59025/6/04-36-52-16 від 04.09.2023.

Зобов`язано Головне управління ДПС у Дніпропетровській області зареєструвати уточнюючі податкові декларації з плати за землю (орендної плати за земельні ділянки державної або комунальної власності) за період 2013-2017 р.р., а також уточнюючі податкові декларації з плати за землю (орендної плати за земельні ділянки державної або комунальної власності) за 2018 рік №, за 2019 рік №, за 2020 рік №, подані Товариством з обмеженою відповідальністю «Горка», датою їх фактичного отримання контролюючим органом.

У задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовлено.

Рішення суду набрало законної сили 28.06.2024 р.

Товариством з обмеженою відповідальністю «Горка» через електронний кабінет платника податків подано до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області заяву про повернення помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені, яка зареєстрована за №53569/6 від 29.04.2025 р.

За результатом розгляду заяви Головне управління ДПС у Дніпропетровській області листом №42714/6/04-36-04-07-15 від 09.05.2025 р. в задоволенні заяви відмовило. В обґрунтування відмови зазначено наступне.

Станом на 05.05.2025 року згідно баз даних ІКС «Податковий блок» в інтегрованій картці платника за кодом бюджетної класифікації доходів бюджету 18010600 орендна плата з юридичних осіб по ТОВ «Горка» () сума переплати становить 9 124 181,18 грн.

Зазначена переплата виникла в результаті надання уточнюючих податкових декларацій з плати за землю із задекларованим зменшенням податкового зобов`язання з орендної плати за 2013-2020 роки.

Суми грошових зобов`язань, що самостійно скориговані платником податків у бік зменшення суми грошових зобов`язань, що були раніше задекларовані та сплачені, не відповідають ані за визначенням, ані за правовою природою сумам надміру сплачених узгоджених податкових зобов`язань у розумінні п.п. 14.1.115 ПКУ (постанова Верховного Суду від 09.11.2023 по справі №640/27332/21).

З урахуванням положень Наказу N60 та ст.43 Кодексу повернення помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань за напрямом перерахування коштів, які виникли внаслідок самостійного уточнення показників у бік зменшення суми грошових зобов`язань, що були раніше задекларовані та сплачені, можливо після здійснення контрольно-перевірочних заходів.

Не погоджуючись з такою позицією відповідача, позивач звернувся з позовом до суду.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України (далі - ПК України).

Підпунктом 14.1.115 пункту 14.1 статті 14 ПК України визначено, що надміру сплачені грошові зобов`язання - суми коштів, які на певну дату зараховані до відповідного бюджету понад нараховані суми грошових зобов`язань, граничний строк сплати яких настав на таку дату.

Відповідно до підпункту 17.1.10 пункту 17.1 статті 17 ПК України платник податків має право на залік чи повернення надміру сплачених, а також надміру стягнутих сум податків та зборів, пені, штрафів у порядку, встановленому цим Кодексом.

Стаття 43 ПК України визначає умови повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені.

Пунктом 43.1 вказаної статті передбачено, що помилково та/або надміру сплачені суми грошового зобов`язання підлягають поверненню платнику відповідно до цієї статті та статті 301 Митного кодексу України, крім випадків наявності у такого платника податкового боргу.

За правилами пункту 43.2. цієї ж статті, у разі наявності у платника податків податкового боргу, повернення помилково та/або надміру сплаченої суми грошового зобов`язання на поточний рахунок такого платника податків в установі банку або шляхом повернення готівковими коштами за чеком, у разі відсутності у платника податків рахунку в банку, проводиться лише після повного погашення такого податкового боргу платником податків.

Відповідно до пункту 43.3 статті 43 ПК України обов`язковою умовою для здійснення повернення сум грошового зобов`язання є подання платником податків заяви про таке повернення (крім повернення надміру утриманих (сплачених) сум податку з доходів фізичних осіб, які розраховуються контролюючим органом на підставі поданої платником податків податкової декларації за звітний календарний рік шляхом проведення перерахунку за загальним річним оподатковуваним доходом платника податку) протягом 1095 днів від дня виникнення помилково та/або надміру сплаченої суми.

Платник податків подає заяву про повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені у довільній формі, в якій зазначає напрям перерахування коштів: на поточний рахунок платника податків в установі банку; на погашення грошового зобов`язання та/або податкового боргу з інших платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, незалежно від виду бюджету; повернення у готівковій формі коштів за чеком у разі відсутності у платника податків рахунка в банку (пункт 43.4. статті 43 ПК України).

Згідно зі пункту 43.5 статті 43 ПК України контролюючий орган не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви готує висновок про повернення належних сум коштів з відповідного бюджету або з єдиного рахунку та подає його для виконання до органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.

У разі якщо повернення сум податку на доходи фізичних осіб, які повертаються контролюючим органом на підставі поданої платником податків податкової декларації за звітний календарний рік за результатами проведення перерахунку його загального річного оподатковуваного доходу, відповідне повідомлення надсилається контролюючим органом до органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення шістдесятиденного строку з дня отримання відповідної податкової декларації.

На підставі отриманого висновку орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, протягом п`яти робочих днів здійснює повернення помилково та/ або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені платникам податків у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Контролюючий орган несе відповідальність згідно із законом за несвоєчасність передачі органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів для виконання висновку про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету.

Повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань платникам податків здійснюється з бюджету, у який такі кошти були зараховані, або з єдиного рахунку (пункт 43.6 статті 43 ПК України).

Положення статті 43 ПК України узгоджуються з нормами Порядку ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску загальнообов`язкове державне соціальне страхування затвердженого Наказом Міністерства фінансів України № 5 від 12 січня 2021 року (далі - Порядок №5).

Порядком про повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 03 вересня 2013 року №787 (далі - Порядок № 787), визначено алгоритм дій державних органів та їх взаємовідносини в процесі повернення платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань.

Відповідно до пункту 3 Порядку № 787 з урахуванням внесених змін передбачає, що повернення помилково або надміру зарахованих до бюджету платежів та перерахування між видами доходів і бюджетів коштів, помилково та/або надміру зарахованих до відповідних бюджетів через єдиний рахунок, у національній валюті здійснюється Казначейством або головними управліннями Державної казначейської служби України в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі (далі - головні управління Казначейства) з відповідних бюджетних рахунків для зарахування надходжень (далі - рахунки за надходженнями), відкритих в Казначействі відповідно до законодавства, шляхом оформлення розрахункових документів.

Повернення платежів у національній валюті здійснюється на рахунки одержувачів коштів, відкриті в банках або Казначействі, вказані заяві платника. Повернення платежів фізичним особам, які не мають рахунків у банках, може здійснюватись шляхом повернення у готівковій формі коштів за чеком органу Казначейства з відповідних рахунків, відкритих у банках на ім`я головного управління Казначейства, або поштовим переказом через підприємства поштового зв`язку, вказані у заяві платника (його довіреної особи).

Згідно з пунктом 4 Порядку № 787, повернення помилково або надміру зарахованих до державного бюджету платежів в іноземній валюті здійснюється у валюті платежу з валютних рахунків Казначейства, відкритих на ім`я Казначейства в банках, або у гривневому еквіваленті іноземної валюти, розрахованому за офіційним курсом гривні до іноземних валют, установленим Національним банком України на дату повернення коштів з бюджету, з відповідних рахунків за надходженнями, відкритих в Казначействі відповідно до законодавства, про що платник зазначає у своїй заяві.

Механізм інформаційного обміну між ДПС, територіальними органами ДПС та Казначейством і територіальними органами Казначейства у процесі повернення платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені за платежами, контроль за справлянням яких покладено на ДПС, регламентує Порядок інформаційної взаємодії Державної податкової служби України, її територіальних органів, Державної казначейської служби України, її територіальних органів, місцевих фінансових органів у процесі повернення платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені від 11 лютого 2019 року №60.

Згідно пункту 1 Розділу ІІІ Порядку № 60 повернення помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені у випадках, передбачених законодавством, здійснюється виключно на підставі заяви платника податку (крім повернення надміру утриманих (сплачених) сум податку на доходи фізичних осіб, які повертаються територіальним органом ДПС на підставі поданої платником податків податкової декларації за звітний календарний рік за результатами проведення перерахунку його загального річного оподатковуваного доходу (далі - податкова декларація)), поданої до територіального органу ДПС за місцем адміністрування (обліку) помилково та/або надміру сплаченої суми протягом 1095 днів від дня її виникнення.

Заява може бути подана платником до територіального органу ДПС в електронній формі за допомогою засобів інформаційно-телекомунікаційних систем та з дотриманням вимог законодавства у сферах захисту інформації в інформаційно телекомунікаційних системах, електронних довірчих послуг та електронного документообігу.

У заяві платник зазначає назву помилково та/або надміру сплаченого податку, збору, платежу, його суму, дату сплати і реквізити з платіжного документа, за якими кошти перераховано до бюджету (код класифікації доходів бюджету, бюджетний рахунок, на який перераховано кошти, код ЄДРПОУ територіального органу Казначейства, на ім`я якого відкрито рахунок), та визначає напрям перерахування помилково та/або надміру сплачених коштів, що повертаються: на поточний рахунок платника податку в установі банку; на єдиний рахунок (у разі його використання); на погашення грошового зобов`язання та/або податкового боргу з інших платежів, контроль за справлянням яких покладено на органи ДПС, незалежно від виду бюджету; у готівковій формі коштів за чеком у разі відсутності у платника податків рахунку в банку.

Додатково до заяви платник може подати копію платіжного документа, на виконання якого помилково та/або надміру сплачений платіж перераховано до бюджету (пункт 2 Порядку № 60).

Згідно з пунктом 4 Порядку № 60 після надходження до територіального органу ДПС подана в електронній формі заява платника про повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені автоматично після перевірки засобами антивірусного захисту інформації вноситься до Журналу опрацювання заяв на повернення (далі - Журнал), який ведеться засобами інформаційно телекомунікаційної системи органів ДПС.

Внесення до Журналу інформації щодо заяви, поданої платником у паперовому вигляді, здійснюється працівником підрозділу, що виконує функції з адміністрування відповідного податку, збору, платежу.

Журнал містить, зокрема, такі дані: податковий номер або серія (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті); найменування або прізвище, ім`я, по батькові (для фізичних осіб); дата та номер заяви про повернення коштів; назва помилково та/або надміру сплаченого податку, збору, платежу; сума помилково та/або надміру сплаченого податку, збору, платежу; дата сплати і реквізити, за якими кошти перераховано до бюджету (код класифікації доходів бюджету, бюджетний рахунок, на який перераховано кошти, код ЄДРПОУ територіального органу Казначейства, на ім`я якого відкрито рахунок); напрям перерахування помилково та/або надміру сплачених коштів, що повертаються, тощо.

Заява платника, внесена до Журналу, розглядається структурними підрозділами територіального органу ДПС, що виконують функції з адміністрування відповідного податку, збору, платежу та погашення боргу.

За змістом пункту 5 Порядку № 60 якщо за результатами розгляду заяви підрозділом територіального органу ДПС, що виконує функції з адміністрування відповідного податку, збору, платежу, встановлено правомірність повернення коштів, працівник цього підрозділу вносить до Журналу відмітку про правомірність повернення відповідної суми коштів.

У разі якщо за результатами розгляду заяви правомірність повернення коштів не встановлено, у строки, визначені абзацами другим-четвертим цього пункту, підрозділ територіального органу ДПС, що виконує функції з адміністрування відповідного податку, збору, платежу, готує та направляє платнику письмове повідомлення з відмовою у поверненні коштів із зазначенням причини такої відмови.

Після внесення до Журналу відмітки підрозділу територіального органу ДПС, що виконує функції з адміністрування відповідного податку, збору, платежу, підрозділ територіального органу ДПС, що виконує функції з погашення боргу, проставляє у Журналі відмітку про наявність або відсутність податкового боргу та правомірність або неправомірність за таких умов повернення коштів (пункт 6 Порядку № 60).

Згідно до ч. 1 ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, якімістять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розглядудокази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно до ст. 76 Кодексу адміністративного судочинства України достатніми є докази, які у своїйсукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановленняобставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно до п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Оцінюючи усі докази, досліджені судом, у їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.

З матеріалів справи вбачається, що підставами для відмови відповідача в поверненні позивачу надміру сплачених грошових коштів по орендній платі з юридичних осіб у розмірі 9 124 181,18 грн., які обліковуються, як переплата по орендній платі з юридичних осіб по ТОВ «Горка», є висновок про те, що з урахуванням положень Наказу N60 та ст.43 Кодексу повернення помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань за напрямом перерахування коштів, які виникли внаслідок самостійного уточнення показників у бік зменшення суми грошових зобов`язань, що були раніше задекларовані та сплачені, можливо після здійснення контрольно-перевірочних заходів та посилання на постанову Верховного Суду від 09.11.2023 по справі №640/27332/21.

Посилання відповідача на постанову Верховного Суду від 09.11.2023 по справі №640/27332/21 як на підставу для відмови в задоволенні позовних вимог не приймаються судом до уваги в зв`язку з наступним.

У вказаній постанові Верховним Судом викладено наступний правовий висновок:

«Верховний Суд визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не дослідили зібрані у справі докази, обмежившись виключно висновком про відсутність у позивача податкового боргу, без врахування можливого та наявного податкового зобов`язання яке могло виникнути на підставі податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві форми «В1» №4 від 25 березня 2021 року, яке є предметом оскарження в судовому порядку у справі № 640/19035/21 за позовом ТОВ «Проктер енд Гембл Трейдінг Україна» до Головного управління ДПС у м. Києві.

Верховний Суд не може погодитись з висновками судів про повернення передплати, оскільки невстановленою залишається сума надмірно сплачених платежів, її складові та подальше спрямування. Позивач лише зазначає щодо інформаційних даних у базі електронного кабінету платника податків, однак жодними іншими доказами таку інформацію позивач не підтверджує.

Окрім того, встановленню підлягає дата виникнення переплати, за поверненням якої звертався позивач, дослідження платіжних доручень за якими відповідні кошти були сплачені до бюджету понад нараховані суми грошових зобов`язань. Матеріали справи не містять платіжних доручень, а судами такі докази не витребовувалися.

Таким чином, судами не надано належної оцінки всім обов`язковим передумовам повернення платнику податків надміру/помилково сплачених коштів. Зокрема належній оцінці підлягає питання щодо підстав виникнення спірної суми, її періоду, дотримання строку, впродовж якого платник мав право заявити про повернення помилково (надміру) сплаченої суми податку, яка сформована не за рахунок фактично сплачених коштів, а за рахунок подання численних уточнюючих звітів та розрахунків під час вирішення питання щодо припинення товариства шляхом приєднання до ТОВ з іноземними Інвестиціями «Проктер енд Гембл Трейдінг Україна» () відповідно до рішення № 23/02/20 від 23 березня 2020 року. Належному аналізу підлягає питання правильності обчислення пені.»

Верховний Суд постановою від 09 листопада 2023 року касаційні скарги Головного управління ДПС у м. Києві задовольнив частково, постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 02 листопада 2022 року у справі № 640/27332/21 скасував, а справу направив до Шостого апеляційного адміністративного суду на новий розгляд.

За результатами нового апеляційного розгляду постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 20 березня 2024 року апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві залишено без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 січня 2022 року - без змін.

Зміст правовідносин з метою з`ясування їх подібності в різних рішеннях суду (судів) касаційної інстанції визначається обставинами кожної конкретної справи. Під судовими рішеннями в подібних правовідносинах слід розуміти такі рішення, де схожі предмет спору, підстави позову, зміст позовних вимог та встановлені фактичні обставини, а також має місце однакове матеріально-правове регулювання спірних правовідносин (такий правовий висновок викладено у пункті 60 постанови Великої Палати Верховного Суду від 23 червня 2020 року у справі № 696/1693/15-ц).

При цьому, суд враховує позицію, викладену у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 жовтня 2021 року у справі № 233/2021/19, відповідно до якої у кожному випадку порівняння правовідносин і їхнього оцінювання на предмет подібності слід насамперед визначити, які правовідносини є спірними. А тоді порівнювати права й обов`язки сторін саме цих відносин згідно з відповідним правовим регулюванням (змістовий критерій) і у разі необхідності, зумовленої цим регулюванням, - суб`єктний склад спірних правовідносин (види суб`єктів, які є сторонами спору) й об`єкти спорів. Тому з метою застосування відповідних приписів процесуального закону не будь-які обставини справ є важливими для визначення подібності правовідносин.

На предмет подібності слід оцінювати саме ті правовідносини, які є спірними у порівнюваних ситуаціях. Встановивши учасників спірних правовідносин, об`єкт спору (які можуть не відповідати складу сторін справи та предмету позову) і зміст цих відносин (права й обов`язки сторін спору), суд має визначити, чи є певні спільні риси між спірними правовідносинами насамперед за їхнім змістом. А якщо правове регулювання цих відносин залежить від складу їх учасників або об`єкта, з приводу якого вони вступають у правовідносини, то у такому разі подібність слід також визначати за суб`єктним і об`єктним критеріями відповідно. Для встановлення подібності спірних правовідносин у порівнюваних ситуаціях суб`єктний склад цих відносин, предмети, підстави позовів і відповідне правове регулювання не обов`язково мають бути тотожними, тобто однаковими.

В постанові Шостого апеляційного адміністративного суду від 20.03.2024 р. у справі №640/27332/21 судом зроблено наступний висновок:

«Переплата позивача, що обліковується в ІКП станом на кінець червня 2020 року виникла у зв`язку зі сплатою останнім коштів до бюджету, сплатою податкових зобов`язань за податковими деклараціями та подальшим поданням уточнюючих розрахунків податкових зобов`язань з ПДВ.

Так переплата позивача у вказаній частині сформувалась за рахунок фактично сплачених коштів 29 листопада 2017 року в розмірі 32 204 674,00 грн, що підтверджується платіжною інструкцією від 29 листопада 2017 року №200031811 та сплачених з рахунку позивача СЕА ПДВ податкових зобов`язань по податковим деклараціям з ПДВ за травень, червень 2015 року, грудень 2017 року, червень-серпень 2018 року, жовтень 2018 року, червень-липень 2019 року, коли сплата ПДВ виключно з рахунку СЕА ПДВ була обов`язковою відповідно до п. 200-1.5 ПК України, з подальшим поданням уточнюючих розрахунків податкових зобов`язань з ПДВ про зменшення грошових зобов`язань до сплати.

Отже зазначена сума переплати відповідає визначенню "надміру сплачених грошових зобов`язань" наданих в пп. 14.1.115 п. 14.1 ст. 14 ПК України, оскільки є сумою коштів зарахованою до Державного бюджету України понад нараховані суми зобов`язань, граничний строк сплати яких настав.»

Ухвалою Верховного Суду від 27.08.2024 р. у справі №640/27332/21 закрито касаційне провадження за касаційною скаргою Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 січня 2022 року, та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 20 березня 2024 року у справі №640/27332/21.

В справі №160/16358/25 сторонами не заперечується, що згідно баз даних ІКС «Податковий блок» в інтегрованій картці платника за кодом бюджетної класифікації доходів бюджету 18010600 орендна плата з юридичних осіб по ТОВ «Горка» () сума переплати становить 9 124 181,18 грн.

Тобто, сума переплати не є спірною.

Зазначена переплата виникла в зв`язку з тим, що ТОВ «Горка» нараховувалась орендна плата за земельні ділянки із застосуванням коефіцієнту (Кф) 2,5 внаслідок внесення до відомостей Державного земельного кадастру щодо земельних ділянок за кадастровими номерами :03:074:0025 та :03:074:0026 КВЦПЗ 03.10 замість УКЦВЗ 1.11.6., що призвело до збільшення орендної плати за землю.

Зазначені обставини встановлені судовими рішеннями, які набрали законної сили.

В подальшому підприємством були подані уточнюючі податкові декларації з плати за землю із задекларованим зменшенням податкового зобов`язання з орендної плати за 2013-2020 р.р.

У визначеному законодавством порядку позивачем була подана до податкового органу заява, зареєстрована за N53569/6 від 29.04.2025 р., про повернення помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені.

Аналіз вказаних норм дає змогу дійти висновку, що обов`язковою передумовою повернення платнику податків надміру/помилково сплачених коштів, є одночасна наявність наступних обставин: 1) відсутність у такого платника податкового боргу; 2) подання платником податків заяви про повернення коштів протягом 1095 днів від дня виникнення переплати; 3) відповідність поданої заяви вимогам пункту 43.4 Податкового кодексу України. За наслідками подання відповідної заяви орган ДПС у визначені законом строки повинен або підготувати висновок про повернення такої суми, або надати письмову відмову у поверненні коштів з бюджету з пропозицію проведення звірення стану рахунків (у разі відсутності в інформаційних базах даних ДПС відомостей щодо розміру заявленої до повернення суми). Подібний правовий висновок викладено і в постановах Верховного Суду від 18 червня 2019 року (справа №826/3490/18), від 13 червня 2019 року (справа №812/1017/16), від 11 червня 2019 року (справа №826/8802/16), від 5 березня 2019 року (справа 814/3233/15), від 28 лютого 2019 року (справа №805/1218/16-а), від 5 лютого 2019 року (справа №826/7672/17).

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що ТОВ «Горка» дотримано вимоги законодавства щодо повернення платнику податків надміру сплачених коштів.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINA v. UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Суд враховує й те, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Враховуючи викладене, суд вважає позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Горка» обґрунтованими та такими, які підлягають задоволенню.

Частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З огляду на викладене, сплачений позивачем судовий збір за подачу даного позову до суду в сумі 24 224,00 грн. підлягає стягненню з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань.

Керуючись ст.ст. 244, 245, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Горка» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення, визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити в повному обсязі.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (49005, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, 17-а, код ЄДРПОУ ВП 44118658) оформлене листом №42714/6/04-36-04-07-15 від 09.05.2025.

Визнати протиправною бездіяльність Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (49005, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, 17-а, код ЄДРПОУ ВП 44118658) щодо неподання до органу Державної казначейської служби України висновку із зазначенням суми податку по орендній платі з юридичних осіб у розмірі 9 124 181,18 грн., що підлягає поверненню з бюджету на розрахунковий рахунок у банку Товариства з обмеженою відповідальністю Горка (49038, Україна, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, вулиця Мудрого Ярослава Князя, будинок, 68, ).

Зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області (49005, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, 17-а, код ЄДРПОУ ВП 44118658) надати відповідному органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, висновок про повернення надміру сплачених грошових коштів по орендній платі з юридичних осіб у розмірі 9 124 181,18 грн., які обліковуються, як переплата по орендній платі з юридичних осіб по ТОВ «Горка» (,49038, Україна, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, вулиця Мудрого Ярослава Князя, будинок, 68).

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю Горка (,49038, Україна, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, вулиця Мудрого Ярослава Князя, будинок, 68) за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (49005, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, 17-а, код ЄДРПОУ ВП 44118658) судовий збір у розмірі 24224,00 грн. (двадцять чотири тисячі двісті двадцять чотири гривні 00 коп.).

Рішення суду набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені статтями 295 та 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.С. Рябчук