Справа № 140/2632/25
Суддя: Плахтій Наталія Борисівна
Дата ухвалення: 2025-07-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 липня 2025 року ЛуцькСправа № 140/2632/25

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Плахтій Н.Б.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Укрресурс» до Волинської митниці про визнання протиправними та скасування рішень,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Укрресурс» (далі позивач, ТзОВ «НВП «Укрресурс») звернулося з позовом до Волинської митниці (далі відповідач, митниця) про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів №UA205140/2024/000297/2 від 16.09.2024 та №UA205140/2024/000332/2 від 21.10.2024.

Позовні вимоги мотивовані тим, що ТзОВ «НВП «Укрресурс» згідно контракту №9 UKR-H&N від 25.01.2017 придбало пластмасові контейнери з кришками призначені для збору, накопичення та тимчасового зберігання твердого побутово-комунального сміття (бувші у використанні). Зазначені контейнери позивач транспортував за допомогою вантажного автомобіля трьома партіями по 130 шт.

Відповідно до поданих митних декларацій з метою митного оформлення придбаного товару митну вартість декларантом визначено за основним методом, тобто за ціною договору щодо товарів, які імпортуються - код МВВ 1 в сумі 9100,00 Євро для першої машини і 8400,00 Євро для другої машини.

Волинською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості UA205140/2024/000297/2 від 16.09.2024 та №UA205140/2024/000332/2 від 21.10.2024, згідно з якими встановлено кориговану митну вартість за шостим резервним методом. Джерелом інформації для визначення митної вартості визначено «подібну» на думку митного органу ВМД з ЄАІС Держмитслужби.

Також митним органом видано картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Для можливості розмитнення товару та отримання його у користування товариство доплатило різницю у митних платежах та подало нові вантажно-митні декларації з скоригованою вартістю товару на підставі яких товар було розмитнено і випущено в обіг.

ТзОВ «НВП «Укрресурс» не погоджується із вказаними рішенням, зокрема, з тих підстав, що декларант до митного оформлення надав усі обов`язкові документи на підтвердження митної вартості товару, що дають змогу визначити вартість товару за ціною договору.

Позивач вважає, що зауваження, які були вказані в оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості, були зроблені без будь-якого аналізу змісту наданих до митного оформлення документів та направлених на вимогу митного органу додаткових документів, а сумніви митного органу щодо складових митної вартості товару ґрунтуються виключно на його припущеннях, а не на достовірних відомостях.

На думку позивача, митним органом при винесенні оскаржуваних рішень про коригування митної вартості не було спростовано контрактну ціну оцінюваного товару, об`єктивну можливість і спроможність декларанта визначити на підставі наданих документів зазначену ціну товарів, а також рівень митної вартості товарів за правилами визначеними у спи 58 МК України.

Митниця не підтвердила належними доказами та аргументованими доводами наявність у поданих декларантом документах розбіжностей, ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

За таких умов позивач вважає оскаржувані рішення про коригування митної вартості UA205140/2024/000297/2 від 16.09.2024 та №UA205140/2024/000332/2 від 21.10.2024 необґрунтованими та такими, що суперечить вимогам МК України і підлягає скасуванню, та просить позов задовольнити.

Ухвалою суду від 19.03.2025 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у даній справі, ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (а.с.121).

Представник відповідача у поданому відзиві (а.с.125-133) позовних вимог не визнав, посилаючись на те, що відповідно до Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №651, статті 257 МК України 22.10.2024 для митного оформлення товару декларантом ТзОВ «НВП «Укрресурс» подано:

1) МД №24UA54U1 від 16.09.2024 (рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2024/000297/2 від 16.09.2024) на товар: «Пластмасові контейнери з кришками призначені для збору, накопичення та тимчасового зберігання твердого побутово-комунального сміття, сконструйовані для механічного вивантаження сміття у кузов автомобілів сміттєвозів, для зручності перевезення до місця вивантаження сміття облаштованні захватами, колесами діаметр 200мм: - контейнер MGB місткістю 1100л, бувші у використанні 130 шт, з пласкою кришкою 4-ма колесами діаметром 200 мм, два з яких з колесним тормозом, боковий захват. Для цілях зручності транспортування поставляються частково розібраному вигляді. Не медичного призначення. Виробник: нема даних, DE, торговельна марка - нема даних.»;

2) МД №24UA34U1 від 21.10.2024 (рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2024/000332/2 від 21.10.2024 року) на товар: «Пластмасові контейнери з кришками призначені для збору, накопичення та тимчасового зберігання твердого побутово-комунального сміття, сконструйовані для механічного вивантаження сміття у кузов автомобілів сміттєвозів, для зручності перевезення до місця вивантаження сміття облаштованні захватами, колесами діаметр 200мм: - контейнер MGB місткістю 1100л, бувші у використанні - 112шт, з пласкою кришкою 4-ма колесами діаметром 200мм, два з яких з колесним тормозом, боковий захват. Для цілях зручності транспортування поставляються частково розібраному вигляді. Не медичного призначення. Виробник: нема даних, DE, торговельна марка - нема даних.».

Разом з МД №24UA54U1 від 16.09.2024 та №24UA34U1 від 21.10.2024 подано перелік документів, визначених в гр.44 МД, згідно Класифікатору документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 20.09.2012 року №1011 «Про затвердження відомчих класифікаторів інформації з питань державної митної справи, які використовуються у процесі оформлення митних декларацій».

На етапі здійснення контролю правильності визначення митної вартості та опрацювання документів, які подано для підтвердження митної вартості, встановлено, що подані документи містять наступні розбіжності.

по МД №24UA54U1 від 16.09.2024 (рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2024/000297/2 від 16.09.2024):

- оплата за товар, згідно банківського платіжного документа від 05.09.2024 №96, передує виставленою рахунку-фактурі №RE-4002887 від 10.09.2024;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 02.01.2023 №3, зазначене в гр.44 МД, не подано до митного оформлення;

- згідно п. 2 договору (контракту) від 25.01.2017 №9 UKR-H&N ціна товару включає вартість тари, упаковки та маркування. Зважаючи на умови поставки EXW та умови пункту 2 вантажоодержувач зобов`язується організувати вантажно-розвантажувальні роботи. При цьому, вартість таких витрат не зазначена в графі 21 ДМВ, що свідчить про не включення декларантом таких витрат до заявленої митної вартості;

- згідно документа, що підтверджує вартість перевезення товару від 16.09.2024 №9 витрати на транспортування по маршруту Шермбек п/п Ягодин становлять 72128,55 грн. Відстань даного маршруту орієнтовно 1455км; транспортні витрати становлять 49,6 грн/км (72128,55/1455). Згідно вищезазначеного документа вартість транспортування по маршруту п/п Ягодин Луцьк становить 8014,28 грн, відстань даного маршруту орієнтовно 136 км, що становить 58,9 грн/км (8014,28/136). Вказане свідчить про можливе заниження транспортних витрат до кордону України та про наявність ризиків заявлення до митного оформлення неправдивих відомостей стосовно складових митної вартості;

- в копії митної декларації країни відправлення від 11.09.2024 №24DE32A1 відсутнє числове значення вартості товарів, що не підтверджує ціну товарів, заявлену в рахунку-фактурі від 10.09.2024 №RE-4002887 9100 євро;

по МД №24UA34U1 від 21.10.2024 (рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2024/000332/2 від 21.10.2024):

- відповідно довідки про транспортні витрати від 20.10.2024 №12 зазначено, що навантаження здійснено за рахунок вантажовідправника, однак згідно п.2 зовнішньоекономічного договору (контракту) від 25.01.2017 №9 UKR-H&N вартість товару включає ціну тари, упаковки та маркування. Інформації щодо сум та суб`єктів надання вантажно-розвантажувальних послуг не подано, дані витрати відсутні в гр. 21 ДМВ, що свідчить про її невключення до митної вартості товару;

- відповідно рахунка-фактури від 14.10.2024 №RE-4002918 та рахунка-замовлення від 18.09.2024 №48 вартість товару становить 8400 євро, умови оплати 100% передоплата, що суперечить вартості оплати в сумі 7700 євро, відповідно до банківського платіжного документа від 03.10.2024 №98;

- копія митної декларації країни відправлення від 15.10.2024 №24DE17A3 містить пусті клітинки, інформації щодо вартості товару не зазначено, що може свідчити про неостаточність інформації, зазначеної в такій МД;

- відповідно рахунка-фактури від 21.10.2024 №35/10 витрати на транспортування по маршруту м. Шермбек (Німеччина) п/п Ягодин становлять 72000 грн. Відстань даного маршруту орієнтовно 1456 км; що в перерахунку транспортні витрати становлять 49,46 грн/км (72000/1456). Згідно вищезазначеного документа вартість транспортування по маршруту п/п Ягодин Луцьк становить 8508,96 грн, відстань даного маршруту орієнтовно 134 км, що становить 63,5 грн/км (8508,96/134). Витрати на транспортування розподілено непропорційно, вказане свідчить про можливе заниження транспортних витрат до кордону України та про наявність ризиків заявлення до митного оформлення неправдивих відомостей стосовно складових митної вартості.

Також звертає увагу суду, що за зазначеними МД №24UA54U1 від 16.09.2024 року та №24UA34U1 від 21.10.2024 року відбулось спрацювання декількох профілів ризику: 105-2 «Контроль правильності визначення митної вартості», 106-2 «Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів».

У зв`язку із наявністю розбіжностей в поданих до митного оформлення документах декларанту запропоновано надати в 10-денний термін додаткові документи.

На вимогу митниці декларантом не надано жодних додаткових документів, листами від 16.09.2024 №б/н №16/2024 та від 21.10.2024 №21/2024 повідомлено про їх відсутність.

Неподання позивачем витребуваних документів зумовило неможливість застосування митним органом основного методу визначення митної вартості та виникнення у відповідача права на коригування митної вартості шляхом застосування другорядних методів визначення митної вартості.

Митну вартість визначено за резервним методом згідно зі статтею 64 МК України та у відповідності до наказу ДМСУ №476 від 01.07.2021 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо посадових осіб митних органів з аналізу виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначенням митної вартості оварів, які переміщуються через митний кордон України», а саме: по МД №24UA54U1 від 16.09.2024 (рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2024/000297/2 від 16.09.2024) на рівні: - товар 1 на рівні 1,92 дол.США/кг за МД №209170/2024/65374 від 09.08.2024; по МД №24UA34U1 від 21.10.2024 (рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2024/000332/2 від 21.10.2024) на рівні: - товар 1 на рівні 1,92 дол.США/кг за МД №209170/2024/65374 від 09.08.2024.

Митницею за основу для коригування митної вартості взято вартість товару з врахуванням найменування товару, його призначення, якісних характеристик, умов поставки.

Товари випущено у вільний обіг з наданням гарантій, передбачених ч.7 ст. 55 МК України, про що свідчить МД №24UA49U4 від 16.09.2024 та №24UA97U0 від 21.10.2024.

З огляду на наведене вище, представник відповідача вважає, що рішення про коригування митної вартості №UA205140/2024/000297/2 від 16.09.2024 та №UA205140/2024/000332/2 від 21.10.2024 є такими, що прийняті у повній відповідності до вимог чинного законодавства, а тому є законними та обґрунтованими.

Інші заяви по суті справи не надходили.

Враховуючи вимоги статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) судом розглянуто дану справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних мотивів та підстав.

Суд встановив, що 25.01.2017 між ТзОВ «НВП «Укрресурс» (покупець) та фірмою «H&N GmbH» (продавець) було укладено договір купівлі-продажу №9UKR-H&N (а.с.16-19), за умовами якого продавець продає, а покупець купує контейнери для збору відходів, що були у використанні, а також комплектуючі та запчастини для них відповідно до специфікації, яка є невід`ємною частиною договору. Загальна сума договору 400000,00 Євро. Ціна передбачає умови EXW-Шермбек (Інкотермс-2010), включаючи вартість тари, упаковки та маркування (пункт 2 договору). Платіж за товар за цим договором буде здійснено прямим переказом на рахунок, зазначений продавцем, у розмірі 100 відсотків у вигляді передплати протягом 5 робочих днів з дня виставлення рахунку (пункт 4.1 договору).

Додатковою угодою від 04.01.2023 №3 сторони внесли зміни до договору від 25.01.2017 №9UKR-H&N та виклали пункт 4.1 в такій редакції: «Оплата товару за договором здійснюється покупцем на вказаний рахунок продавця як на умові 100% передоплати, так і на умові відтермінування оплати протягом 30 (тридцяти) днів з дня поставки товару продавцем» (а.с.22).

Також, цією додатковою угодою змінено пункт 2 договору від 25.01.2017 №9UKR-H&N, який викладено в такій редакції: «Загальна сума Договору визначається сумою рахунку до даного Договору, який є невід`ємною частиною. Ціна за одиницю кожного виду товару вказана в рахунку до цього Договору. Валюта розрахунку євро. Ціна має на увазі умови EXW (Incoterms 2010) Німеччина, включаючи вартість тари, упаковки та маркування».

Відповідно до рахунку №46 від 30.08.2024 вартість товару «контейнер бувший у вжитку для відходів пластиковий MGB 1100 л з плоскою кришкою, 4 колеса діам. 200мм, 2 з яких з гальмами» у кількості 130 шт. становить 9100 Євро (а.с.29).

Відповідно до рахунку №48 від 18.09.2024 вартість товару «контейнер бувший у вжитку для відходів пластиковий MGB 1100 л з плоскою кришкою, 4 колеса діам. 200мм, 2 з яких з гальмами» у кількості 112 шт. становить 8400 Євро (а.с.49).

На виконання умов договору позивач здійснив оплату на суму 9100 Євро, що підтверджується банківський платіжним документом (swift) від 05.09.2024 (дата валютування 05.09.2024) (а.с.50) та на суму 7700 Євро, що підтверджується банківський платіжним документом (swift) від 03.10.2024 (дата валютування 03.10.2024) (а.с.51).

Згідно з рахунком-фактурою (інвойсом) №RE-4002887 від 10.09.2024 продавець поставив позивачу товар загальною вартістю 9100 Євро (а.с.32, переклад 33), згідно з рахунком-фактури (інвойсом) від 14.10.2024 №RE-4002918 8400 Євро (а.с.54).

З метою митного оформлення імпортованого товару декларант ТзОВ «НВП «Укрресурс» подав до Волинської митниці МД №24UA54U1 від 16.09.2024, МД №24UA34U1 від 21.10.2024 на наступний товар: «Пластмасові контейнери з кришками призначені для збору, накопичення та тимчасового зберігання твердого побутово-комунального сміття, сконструйовані для механічного вивантаження сміття у кузов автомобілів сміттєвозів, для зручності перевезення до місця вивантаження сміття облаштованні захватами, колесами діаметр 200мм: - контейнер MGB місткістю 1100л, бувші у використанні, з пласкою кришкою 4-ма колесами діаметром 200 мм, два з яких з колесним тормозом, боковий захват. Для цілях зручності транспортування поставляються частково розібраному вигляді. Не медичного призначення. Виробник: нема даних, DE, торговельна марка - нема даних.» (а.с.37, 58).

Разом із вказаними МД позивачем було подано також передбачений МК України перелік документів, на підставі яких товар був придбаний та ввезений на територію України, а саме:

по МД №24UA54U1 від 16.09.2024: рахунок-фактуру (інвойс) від 10.09.2024 №RE-4002887 (а.с.32-33); автотранспортну накладну від 11.09.2024 №A469215 (а.с.27); декларація про походження товару від 10.09.2024 №RE-4002887; пропозиція від 23.08.2024 №б/н (а.с.28); банківський платіжний документ від 05.09.2024 №96 (а.с.30), рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги від 16.09.2024 №43-Т (а.с.25), довідка про транспортні витрати від 16.09.2024 №9 (а.с.24); контракт від 25.01.2017 №9 UKR-H&N (а.с.16-19); додаткові угоди до договору від 17.06.2019 №1, від 12.05.2020 №2, від 04.01.2023 №3 (а.с.20-22), договір про надання послуг митного брокера від 04.01.2023 №083, заявка про транспортне обслуговування від 10.09.2024 №199 (а.с.23), витяг з бухгалтерської документації від 11.09.2024 (а.с.31), рахунок-замовлення від 30.08.2024 №46 (а.с.29), копія митної декларації країни відправлення від 16.04.2024 №24DE32А1 (а.с.34-35);

по МД №24UA34U1 від 21.10.2024: рахунок-фактуру (інвойс) від 14.10.2024 №RE-4002918 (а.с.54, 56); автотранспортну накладну від 16.10.2024 №A085811 (а.с.47); декларація про походження товару від 14.10.2024 №RE-4002918; пропозиція від 09.09.2024 №б/н (а.с.48); банківський платіжний документ від 05.09.2024 №96 (а.с.50), банківський платіжний документ від 03.10.2024 №98 (а.с.51), рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги від 21.10.2024 №35/10 (а.с.46), довідка про транспортні витрати від 20.10.2024 №12 (а.с.45); контракт від 25.01.2017 №9 UKR-H&N (а.с.16-19); додаткові угоди до договору від 17.06.2019 №1, від 12.05.2020 №2, від 04.01.2023 №3 (а.с.20-22), договір про надання послуг митного брокера від 04.01.2023 №083, заявка про транспортне обслуговування від 03.10.2024 №206 (а.с.44), витяг з бухгалтерської документації від 15.10.2024 (а.с.52), рахунок-замовлення від 30.08.2024 №46 (а.с.29), рахунок-замовлення від 18.09.2024 №48 (а.с.49), копія митної декларації країни відправлення від 15.10.2024 №24DE17А3 (а.с.55, 57).

Однак, за результатами розгляду поданих документів, Волинська митниця прийняла оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів від 16.09.2024 №UA205140/2024/000297/2 (а.с.42) та від 21.10.2024 №UA205140/2024/000332/2 (а.с.63) та сформувала картки відмови у прийнятті митної декларації, митному оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 16.09.2024 №UA205140/2024/002446 (а.с.41), №UA205140/2024/002825 (а.с.62).

У графі 33 оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів зазначено, що під час здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товару було встановлено, що документи, які подані для підтвердження заявленої митної вартості, не містять усіх відомостей, необхідних для визначення митної вартості за методом, обраним декларантом, та містять розбіжності, а саме:

1) по МД №24UA54U1 від 16.09.2024 (рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2024/000297/2 від 16.09.2024):

- оплата за товар, згідно банківського платіжного документа від 05.09.2024 №96, передує виставленню рахунку-фактурі №RE-4002887 від 10.09.2024;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 02.01.2023 №3, зазначене в гр.44 МД, не подано до митного оформлення;

- згідно п. 2 договору (контракту) від 25.01.2017 №9 UKR-H&N ціна товару включає вартість тари, упаковки та маркування. Зважаючи на умови поставки EXW та умови пункту 2 вантажоодержувач зобов`язується організувати вантажно-розвантажувальні роботи. При цьому, вартість таких витрат не зазначена в графі 21 ДМВ, що свідчить про не включення декларантом таких витрат до заявленої митної вартості;

- згідно документа, що підтверджує вартість перевезення товару від 16.09.2024 №9 витрати на транспортування по маршруту Шермбек п/п Ягодин становлять 72128,55 грн. Відстань даного маршруту орієнтовно 1455км; транспортні витрати становлять 49,6 грн/км (72128,55/1455). Згідно вищезазначеного документа вартість транспортування по маршруту п/п Ягодин Луцьк становить 8014,28 грн, відстань даного маршруту орієнтовно 136 км, що становить 58,9 грн/км (8014,28/136). Вказане свідчить про можливе заниження транспортних витрат до кордону України та про наявність ризиків заявлення до митного оформлення неправдивих відомостей стосовно складових митної вартості;

- в копії митної декларації країни відправлення від 11.09.2024 №24DE32A1 відсутнє числове значення вартості товарів, що не підтверджує ціну товарів, заявлену в рахунку-фактурі від 10.09.2024 №RE-4002887 9100 євро.

2) по МД №24UA34U1 від 21.10.2024 (рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2024/000332/2 від 21.10.2024):

- відповідно до довідки про транспортні витрати від 20.10.2024 №12 зазначено, що навантаження здійснено за рахунок вантажовідправника, однак згідно п.2 зовнішньоекономічного договору (контракту) від 25.01.2017 №9 UKR-H&N вартість товару включає ціну тари, упаковки та маркування. Інформації щодо сум та суб`єктів надання вантажно-розвантажувальних послуг не подано, дані витрати відсутні в графі 21 ДМВ, що свідчить про її невключення до митної вартості товару;

- відповідно рахунка-фактури від 14.10.2024 №RE-4002918 та рахунка-замовлення від 18.09.2024 №48 вартість товару становить 8400 євро, умови оплати 100% передоплата, що суперечить вартості оплати в сумі 7700 євро, відповідно до банківського платіжного документа від 03.10.2024 №98;

- копія митної декларації країни відправлення від 15.10.2024 №24DE17A3 містить пусті клітинки, інформації щодо вартості товару не зазначено, що може свідчити про неостаточність інформації, зазначеної в такій МД;

- відповідно рахунка-фактури від 21.10.2024 №35/10 витрати на транспортування по маршруту м. Шермбекк (Німеччина) п/п Ягодин становлять 72000 грн. Відстань даного маршруту орієнтовно 1456 км; що в перерахунку транспортні витрати становлять 49,46 грн/км (72000/1456). Згідно вищезазначеного документа вартість транспортування по маршруту п/п Ягодин Луцьк становить 8508,96 грн, відстань даного маршруту орієнтовно 134 км, що становить 63,5 грн/км (8508,96/134). Витрати на транспортування розподілено непропорційно, вказане свідчить про можливе заниження транспортних витрат до кордону України та про наявність ризиків заявлення до митного оформлення неправдивих відомостей стосовно складових митної вартості.

У зв`язку з тим, що документи, подані для підтвердження митної вартості товару, не містили усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, а також містили розбіжності, декларанту було запропоновано згідно із статтями 53, 54 МК України в 10-ти денний термін надати додаткові документи.

На вимогу митниці декларантом не надано додаткових документів, листами від 16.09.2024 №б/н, №16/2024 та від 21.10.2024 №21/2024 повідомлено про їх відсутність.

У зв`язку з вищевикладеним та керуючись положеннями Угоди про застосування статті VII ГАТТ 1994 року, МК України, вимогами частини шостої статті 54 МК України передбачено, що у зв`язку із неподанням декларантом документів згідно з переліком, та відповідно до умов, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 МК України, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю.

У зв`язку з неможливістю застосування наступних методів визначення митної вартості, а саме методу 2а (стаття 59 МК України) та методу 2б (стаття 60 МК України) з причини відсутності у митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (стаття 62 МК України) та методу 2г (стаття 63 МК України) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу та декларанта, - митну вартість визначено за резервним методом згідно зі статтею 64 МК України, згідно рівня раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях, інформація про які міститься в ЄАІС Держмитслужби, а саме: по МД №24UA54U1 від 16.09.2024 (рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2024/000297/2 від 16.09.2024) на рівні: товар 1 на рівні 1,92 дол.США/кг за МД №209170/2024/65374 від 09.08.2024; по МД №24UA34U1 від 21.10.2024 (рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2024/000332/2 від 21.10.2024) на рівні: товар 1 на рівні 1,92 дол.США/кг за МД №209170/2024/65374 від 09.08.2024.

Товар був випущений у вільний обіг відповідно до митних декларацій №24UA49U4 від 16.09.2024 та №24UA97U0 від 21.10.2024 з наданням гарантій, передбачених частиною сьомою статті 55 МК України (а.с.43, 64).

Позивач, не погоджуючись із прийнятими рішеннями про коригування митної вартості товару, звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи правову оцінку оскаржуваним рішенням митниці, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються МК України та іншими законами України.

Відповідно до вимог частини першої статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товару, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товару.

Частина перша статті 257 МК України передбачає, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Статтею 49 МК України встановлено, що митною вартістю товару, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товару, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з частинами першою, другою статті 51 МК України митна вартість товару, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої, другої статті 52 МК України заявлення митної вартості товару здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товару у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Як встановлено частиною першою статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Частиною другою статті 53 МК України визначений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів. Ними є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу(частини перша, друга статті 54 МК України).

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Як визначено частиною п`ятою статті 54 МК України, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості.

У частині третій статті 53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно з частиною четвертою статті 53 МК України у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті (частина п`ята статті 53 МК України).

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

При цьому, лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині третій статті 53 МК України(подані документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, мають ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари), є підставою для витребування додаткових документів, перелік яких наведений у цій нормі.

Разом з тим, витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості.

Як вбачається із матеріалів справи, спір між сторонами виник з приводу правильності визначення декларантом митної вартості імпортованого товару за основним методом (за ціною договору (контракту)).

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товару, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний за ціною договору (контракту) щодо товару, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товару; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товару; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товару, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Суд погоджується, що наявність у митного органу інформації про ціну подібних чи аналогічних товарів може призвести до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товару та ініціювання повної її перевірки, але така інформація аж ніяк не є підставою для прийняття рішення про коригування митної вартості товару.

Відповідно до частини шостої статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Наведені норми зобов`язують митницю зазначати конкретні обставини, які викликали сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Разом з тим, у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично (частина сьома статті 54 МК України).

Згідно з частиною першою статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

У розглядуваному випадку спірні рішення прийняті відповідачем з підстав, визначених пунктом 2 частини шостої статті 54 МК України: декларант не надав усіх додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій статті 53 цього Кодексу, а подані до митного оформлення документи містять розбіжності.

Як визначено частиною другою статті 58 МК України, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті (частина четверта статті 58 МК України).

У розумінні частини п`ятої статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Повний перелік витрат, які підлягають додаванню до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари при визначенні митної вартості, визначений частиною десятою статті 58 МК України.

Надаючи оцінку доводам сторін у справі, зокрема, щодо наявності у митного органу підстав для витребування додаткових документів, суд зазначає, що для підтвердження заявленої митної вартості за основним методом за ціною договору (контракту) позивач подав разом із митною декларацією документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості за переліком, визначеним частиною другою статті 53 МК України.

На думку суду, подані декларантом відповідно до частини другої статті 53 МК України документи підтверджують складові митної вартості за першим (основним) методом, дозволяють ідентифікувати оцінюваний товар та містять об`єктивні дані, що піддаються обчисленню.

Так, контрактом від 25.01.2017 №9UKR-H&N, укладеним між ТзОВ «НВП «Укрресурс» (покупець) та фірмою «H&N GmbH» (продавець), визначено предмет, ціну та загальну вартість контракту, умови поставки, умови платежу та порядок розрахунків (а.с.16-19).

Згідно з пунктом 4.1 контракту загальна сума договору 400000,00 євро. Ціна передбачає умови EXW-Шермбек (Інкотермс-2010), включаючи вартість тари, упаковки та маркування (пункт 2 договору). Платіж за товар за цим договором буде здійснено прямим переказом на рахунок, зазначений продавцем, у розмірі 100 відсотків у вигляді передплати протягом 5 робочих днів з дня виставлення рахунку.

Додатковою угодою від 04.01.2023 №3 сторони внесли зміни до договору від 25.01.2017 №9UKR-H&N та виклали пункт 4.1 в такій редакції: «Оплата товару за договором здійснюється покупцем на вказаний рахунок продавця як на умові 100% передоплаті так і на умові відтермінування оплати протягом 30 (тридцяти) днів з дня поставки товару продавцем» (а.с.22).

Також, цією додатковою угодою змінено пункт 2 договору від 25.01.2017 №9UKR-H&N, який викладено в такій редакції: «Загальна сума Договору визначається сумою рахунку до даного Договору, який є невід`ємною частиною. Ціна за одиницю кожного виду товару вказана в рахунку до цього Договору. Валюта розрахунку євро. Ціна має на увазі умови EXW (Incoterms 2010) Німеччина, включаючи вартість тари, упаковки та маркування».

Відповідно до рахунку №46 від 30.08.2024 вартість товару «контейнер бувший у вжитку для відходів пластиковий MGB 1100 л з плоскою кришкою, 4 колеса діам. 200мм, 2 з яких з гальмами» у кількості 130 шт. становить 9100 Євро (а.с.29).

Відповідно до рахунку №48 від 18.09.2024 вартість товару «контейнер бувший у вжитку для відходів пластиковий MGB 1100 л з плоскою кришкою, 4 колеса діам. 200мм, 2 з яких з гальмами» у кількості 112 шт. становить 8400 Євро (а.с.49).

Банківським платіжним документом (swift) від 05.09.2024 (дата валютування 05.09.2024) (т.1, а.с.50) підтверджується факт проведення попередньої оплати за товар на суму 9100 Євро по рахунку №46 від 30.08.2024. Крім того, банківським платіжним документом (swift) від 03.10.2024 (дата валютування 03.10.2024) (а.с.51) підтверджується факт проведення попередньої оплати за товар на суму 7700 Євро по рахунку №48 від 18.09.2024.

Згідно рахунку-фактури (інвойсу) №RE-4002887 від 10.09.2024 продавець поставив позивачу товар загальною вартістю 9100 Євро (а.с.32,33переклад), згідно рахунку-фактури (інвойсу) від 14.10.2024 №RE-4002918 8400 Євро (а.с.54). Даними документами визначено ідентифікаційні ознаки товару, кількість, ціну, умови оплати.

Ціна товару в інвойсах №RE-4002887 від 10.09.2024, від 14.10.2024 №RE-4002918 відповідає фактурній вартості, зазначеній в МД №24UA54U1 від 16.09.2024, МД №24UA34U1 від 21.10.2024 (графа 22).

Суд наголошує, що ціна продажу імпортованих товарів це ціна, зазначена саме відправником у рахунках-фактурах. Лише рахунок-фактура (інвойс) згідно з частиною другою статті 53 МК України є документом, який підтверджує митну вартість товару. Вказана в МД фактурна вартість товару відповідає тій, що зазначена в інвойсах. Жодних розбіжностей чи суперечностей щодо ціни товару подані позивачем документи не містять.

Отже, заявлена декларантом за першим методом митна вартість оцінюваного товару підтверджується поданими до митного оформлення документами, у яких відсутні розбіжності щодо вартості товару, вони містять достатньо відомостей щодо ціни товару.

Щодо аргументів відповідача у спірних рішеннях про наявність розбіжностей у оплаті товару, а саме: оплата за товар згідно банківського платіжного документа від 05.09.2024 №96, передує виставленню рахунку-фактурі №RE-4002887 від 10.09.2024; відповідно рахунка-фактури від 14.10.2024 №RE-4002918 та рахунка-замовлення від 18.09.2024 №48 вартість товару становить 8400 євро, умови оплати 100% передоплата, що суперечить вартості оплати в сумі 7700 євро, відповідно до банківського платіжного документа від 03.10.2024 №98, суд зазначає наступне.

Так, згідно рахунків-фактури (інвойсу) №RE-4002887 від 10.09.2024 (а.с.32, переклад 33), від 14.10.2024 №RE-4002918 8400 Євро (а.с.54) передбачено 100% попередня оплата.

Як вже зазначалося судом, банківським платіжним документом (swift) від 05.09.2024 (дата валютування 05.09.2024) (а.с.50) підтверджується факт проведення попередньої оплати за товар на суму 9100 Євро, при цьому в графі 70 зазначений рахунок №46 від 30.08.2024. Крім того, банківським платіжним документом (swift) від 03.10.2024 (дата валютування 03.10.2024) (а.с.51) підтверджується факт проведення попередньої оплати за товар на суму 7700 Євро по рахунку №48 від 18.09.2024.

Суд зазначає, що оплата за товар, згідно з банківським платіжним документом від 05.09.2024 №96, що передує виставленню рахунку-фактурі №RE-4002887 від 10.09.2024, не суперечить умовам здійснення розрахунків між сторонами. При цьому, у вказаному платіжному документі значиться рахунок №46 від 30.08.2024, який передував виставлянню рахунку-фактури №RE-4002887 від 10.09.2024, і такий рахунок також надавався для митного оформлення, а відтак у відповідача була можливість ідентифікувати, що оплата здійснювалася саме за спірний товар.

Крім того, як слідує з пояснення продавця від 21.10.2024, яке було надано декларантом під час митного оформлення товарів, що в свою чергу не заперечується митницею (а.с.53, 192зворот), вартість партії товару яка відвантажена згідно з інвойсом №RE-4002918 від 14.10.2024 (рахунок-замовлення 48 від 18.09.2024) вартістю 8400,00 Євро оплачена в повному обсязі. Зокрема, станом на дату виставлення інвойсу у взаєморозрахунках була наявна переплата в сумі 700 Євро після здійснення оплати 05.09.2024, відповідно сума доплати в розмірі 7700 Євро в повному обсязі покрила вартість партії товару вартістю 8400,00 Євро. Станом на 21.10.2024 сальдо взаєморозрахунків складає 0,00 (нуль євро 00 євроцентів). Заборгованість за відвантажений товар відсутня.

Щодо посилання митного органу у спірних рішеннях на те, що в митних деклараціях країни відправлення від 11.09.2024 №24DE32A1 та від 15.10.2024 №24DE17A3 відсутнє числове значення вартості товару, суд зазначає, що дана форма не передбачає внесення таких даних, однак у графі 7 митних декларацій країни відправлення є посилання на рахунок-фактуру (інвойс) №RE-4002887 від 10.09.2024 та від 14.10.2024 №RE-4002918, в яких вказано числове значення вартості товару (а.с.34-35, 55-56).

Суд наголошує, що декларація країни відправлення, на відміну від рахунку-фактури (інвойса) не визначає фактурну вартість та є додатковим документом, який подає декларант на підтвердження митної вартості. Відсутність числових значень вартості товарів в декларації країни відправлення, за наявності інших документів, які визначають митну вартість, не є підставою для коригування митної вартості за першим методом.

Суд також відхиляє доводи митного органу про невключення до митної вартості товару витрат вантажно-розвантажувальних послуг, оскільки у довідках про транспортні витрати від 16.09.2024 №9, від 20.10.2024 №12 вказано, що навантаження здійснювалось за рахунок вантажовідправника; страхування товару не здійснювалось (а.с.24, 45), а тому позивач не поніс таких витрат, та відповідно не включив їх до митної вартості. Аналогічне пояснення було викладене декларантом у наданому митному органу листі від 16.09.2024 №б/н (а.с.39). Доказів протилежного відповідачем не надано, а судом не встановлено.

З оскаржуваних рішень від 16.09.2024 №UA205140/2024/002446 (а.с.41), №UA205140/2024/002825 вбачається, що митний орган не погоджується із вартістю витрат на перевезення.

Стосовно цього суд зазначає, що згідно з пунктом 5 частини десятої статті 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.

Згідно з пунктами 6, 8 частини другої статті 53 МК України декларант має обов`язок подати документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, лише якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару; страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування, - лише якщо здійснювалося страхування.

Суд, відповідно до приписів частини п`ятої статті 242 КАС України, враховує також висновки щодо застосування норма права, викладені у постановах Верховного Суду від 15.10.2024 у справі №520/6058/24, від 31.05 2019 у справі №804/16553/14, які полягають у такому.

Якщо законом не визначено доказ (докази), виключно яким (якими) повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення, то такі витрати можуть підтверджуватися будь-якими доказами. МК України не визначив вид доказів, якими повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення товарів (не вказав, що такими доказами можуть бути лише фінансові та/або бухгалтерські документи), а тому довідка про транспортні витрати є допустимим доказом на підтвердження витрат на перевезення товарів.

Таким чином, довідка про транспортні витрати від 16.09.2024 №9 (а.с.24) підтверджує, що транспортні витрати з перевезення вантажу автомобілем згідно замовлення ТОВ «НВП «Укрресурс» транспортним засобом номер: НОМЕР_1 / НОМЕР_2 за маршрутом м.Шермбек (Німеччина) м. Луцьк (Україна) складають 80142,83 грн, в тому числі: 72128,55 грн на дільниці м.Шермбек (Німеччина) п/п Ягодин (Україна); 8014,28 грн на дільниці п/п Ягодин (Україна) Луцьк (Україна). Довідка про транспорті витрати від 20.10.2024 №12 (а.с.45) підтверджує, що транспортні витрати з перевезення вантажу автомобілем згідно замовлення ТОВ «НВП «Укрресурс» транспортним засобом номер: НОМЕР_3 / НОМЕР_4 за маршрутом м.Шермбек (Німеччина) м. Луцьк (Україна) складають 80508,96 грн, в тому числі: 72000,00 грн на дільниці м.Шермбек (Німеччина) п/п Ягодин (Україна); 8508,96 грн на дільниці п/п Ягодин (Україна) Луцьк (Україна

Крім того, у вказаних довідках зазначено, що навантаження здійснено за рахунок вантажовідправника, страхування вантажу не здійснювалось.

Довідки про транспортні витрати від 16.09.2024 №9, від 20.10.2024 №12 містять числове значення витрат щодо транспортування товару до кордону України та ці транспортні витрати були включені до митної вартості відповідно до частини десятої статті 58 МК України.

Частина перша статті 627 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) передбачає, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Частиною першою статті 632 ЦК України визначено, що ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін.

Отже, перевізник вправі сам формувати ціноутворення того чи іншого перевезення з врахуванням відстані та інших необхідних характеристик.

У свою чергу, висновки відповідача в оскаржуваних рішеннях щодо заниження витрат на транспортування товару є лише суб`єктивними припущеннями митного органу. Суд звертає увагу, що у довідках про транспортні витрати саме перевізниками, як надавачами послуг, визначено їх вартість з розподілом до митного кордону та по території України. Позивач не може володіти інформацією, які саме чинники вплинули на визначення перевізником вартості послуг перевезення у такий спосіб. Поряд з тим в матеріалах справи відсутні докази того, що роблячи висновки про заниження понесених позивачем витрат на транспортне перевезення, відповідачем враховувались такі фактори, що впливають на вартість послуг перевезення, як вартість пального, відрядні витрати, технічний стан доріг, витрачений час у дорозі тощо. Замовник (позивач) оплачує послуги перевізнику, якщо попередньо погодиться на ціну послуг, запропоновану останнім. При цьому митний орган не уповноважений у рішенні про коригування митної вартості товарів перевіряти економічну доцільність визначення вартості перевезення товару до митного кордону України та вартість такого перевезення товару до пункту призначення, оскільки такі складові загальної вартості перевезення товару самостійно визначаються сторонами договору перевезення.

Суд зазначає, що відповідач не надав будь-яких належних та допустимих доказів, які спростовували б розмір понесених позивачем витрат на перевезення вантажу та які вказували б на їх заниження, відтак, такі зауваження відповідача є необґрунтованими та безпідставними.

Враховуючи наведе суд приходить до переконання, що визначена перевізником вартість перевезення до кордону України є домовленою та узгодженою сторонами, таким чином відсутні підстави вважати, що така була занижена.

Щодо тверджень митного органу про те, що декларантом не подано до митного оформлення доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 02.01.2023 №3, зазначене в гр.44 МД, суд зазначає, що як стверджує позивач таке доповнення не подавалося, натомість було подано контракт від 25.01.2017 №9 UKR-H&N (а.с.16-19) та додаткові угоди до договору від 17.06.2019 №1, від 12.05.2020 №2, від 04.01.2023 №3 (а.с.20-22).

Разом з тим, суд зауважує, що вказані обставини жодним чином не впливають на заявлену митну вартість, оскільки надані позивачем документи підтверджують заявлену ним митну вартість на спірний товар.

Щодо тверджень відповідача в оскаржуваних рішеннях про те, що митна вартість товарів є нижчою за вартість ввезених на митну територію України схожих товарів, то суд зазначає, що відповідачем не надано доказів на спростування визначеної товариством вартості товару, а саме по собі припущення митного органу про відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товарів та рівнем митної вартості схожих товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товару, заявленої декларантом, або підставою для незастосування обраного ним методу її визначення. Більше того, наявність в базах митного органу інформації про те, що ідентичні або подібні товари розмитнено у попередні періоди за вищою митною вартістю, не може бути підставою для відмови у прийнятті заявленої декларантом митної вартості за ціною контракту. Вказане узгоджується з висновками Верховного Суду, висловленими у постанові від 16.07.2020 у справі №815/6833/17.

З урахуванням наведеного, суд вважає, що висновок у спірних рішеннях про неможливість визначення митної вартості товару за ціною договору щодо товару, який імпортується, та за рівнем, визначеним декларантом, не є доведеними.

При цьому, відповідач не вказав на неправильність проведеного розрахунку митної вартості, зазначеної у митних деклараціях, не зазначив, які саме складові митної вартості не підтверджені документально та які саме відомості відсутні/не піддаються обчисленню у поданих декларантом документах.

Наведене дає підстави для висновку, що сумніви відповідача щодо складових митної вартості імпортованих товарів ґрунтуються виключно на його припущеннях, а не на достовірних відомостях.

Враховуючи позицію Верховного Суду у постановах від 12.03.2019 у справі №826/2313/16, від 13.06.2019 у справі №820/6315/15, суд зауважує, що вимоги частини третьої та четвертої статті 53 та частини другої статті 58 МК України зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товару, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товару є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

При вирішенні спору суд враховує, що застосування другорядного - резервного методу визначення митної вартості товару передбачене статтею 64 МК України, згідно з якою у разі якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митним органом митних вартостях.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товару має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товару, інших умов, що могли вплинути на ціну товару), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товару, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

За змістом пункту 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товару, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 за №883/21195), у рішенні про коригування митної вартості зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом. Посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 08.02.2019 у справі №825/648/17.

У спірних рішеннях митний орган вказав номер та дату митної декларації (МД №МД №209170/2024/65374 від 09.08.2024), на основі якої було здійснено коригування митної вартості товару. Між тим можливість поставки товару іншим покупцям за більшою ціною відповідає принципам свободи зовнішньоекономічних зв`язків та не суперечить нормам національного та міжнародного законодавства, а формально нижчий рівень митної вартості імпортованого товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватись як заниження декларантом митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості та автоматичною підставою для збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

При вирішенні спору суд керується усталеною та послідовною практикою Верховного Суду (постанови від 10.06.2021 у справі №815/6854/17, від 14.07.2020 у справі №809/1734/16), за висновками якого митний орган, здійснюючи митний контроль, зокрема, при визначені митної вартості, має діяти у спосіб, який визначено МК України. При цьому наявна інформація, яка міститься в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, повинна мати лише допоміжний характер. Митним законодавством встановлений вичерпний перелік документів, які зобов`язаний надати декларант на підтвердження митної вартості товару. Наявність в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг, є більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за іншим методом, адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо). Автоматизована система аналізу та управління ризиками не може містити усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар.

Отже, формально нижчий рівень митної вартості імпортованого товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватись як заниження декларантом митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.

У постанові Верховного Суду від 15.10.2024 у справі №520/6058/24 викладена позиція, що резервний метод не вимагає від митного органу доведення подібності (аналогічності) товарів, однак зазначений метод повинен ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях і це ґрунтування повинне бути підтвердженим в рішенні про коригування митної вартості.

В даному випадку рішення про коригування митної вартості товару не містять пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У вказаних рішеннях не зазначено докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів.

На переконання суду, відповідач не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що надані декларантом документи у своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товару чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар (чи підлягає сплаті), та що такі документи не дають можливість здійснити митне оформлення товару за визначеним декларантом основним методом, як і не довів правових підстав для застосування резервного методу.

Таким чином, підстави вважати, що рішення відповідача №UA205140/2024/000297/2 від 16.09.2024 та №UA205140/2024/000332/2 від 21.10.2024 про коригування митної вартості товарів є обґрунтованими та мотивованими у контексті норм частини другої статті 55 МК України, відсутні. Тому такі рішення, на думку суду, є протиправними.

Відтак, з урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку про те, що відповідач безпідставно відмовив у визнанні заявленої митної вартості спірного товару, у зв`язку із чим з наведених вище мотивів та підстав позовні вимоги про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів належить задовольнити.

Згідно із частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір у розмірі 3028,00 грн, сплачений відповідно до платіжної інструкції від 13.03.2025 №2942 (а.с.14).

Керуючись статтями 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, на підставі Митного кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати рішення Волинської митниці про коригування митної вартості товарів №UA205140/2024/000297/2 від 16.09.2024 та №UA205140/2024/000332/2 від 21.10.2024.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Волинської митниці на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Укрресурс» судовий збір в сумі 3028,00 грн (три тисячі двадцять вісім гривень 00 копійок).

Рішення набирає законної сили в порядку та строки, визначені статтею 255 КАС України, та може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач: товариство з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Укрресурс» (43026, Волинська область, місто Луцьк, вулиця Воїнів-Афганців, 7/70, );

Відповідач: Волинська митниця (44350, Волинська область, Ковельський район, село Римачі, вулиця Призалізнична, 13, код ЄДРПОУ ВП 43958385).

Головуючий-суддя Н.Б.Плахтій