Справа № 520/17157/25
Суддя: Лук'яненко М.О.
Дата ухвалення: 2025-07-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

02 липня 2025 р. Справа № 520/17157/25

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Марина Лук`яненко, розглянувши адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ТАКІР" до Харківської митниці Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішень, карток відмови ,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "ТАКІР", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з зазначеним позовом, в якому просить суд:

1. визнати протиправним та скасувати рішення Харківської митниці державної митної служби України про коригування митної вартості товарів №UА807000/2024/000629/2 від 05.11.2024;

2. визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА807200/2024/000576 від 05.11.2024;

3. визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА807200/2024/000881 від 26.12.2024;

4. визнати протиправним та скасувати рішення Харківської митниці державної митної служби України про коригування митної вартості товарів №UА807000/2024/000729/2 від 26.12.2024.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд встановив, що вона не відповідає вимогам статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Частиною 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За правилами частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою встановлюється ставка судового збору 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" установлено у 2025 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2025 року - 3028,00 грн.

Судом встановлено, що предметом оскарження в межах даної справи є визнання протиправним та скасування рішень Харківської митниці державної митної служби України про коригування митної вартості товарів №UА807000/2024/000629/2 від 05.11.2024 та №UА807000/2024/000729/2 від 26.12.2024, а також карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА807200/2024/000576 від 05.11.2024 та №UА807200/2024/000881 від 26.12.2024.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду, що викладена, зокрема, в ухвалі від 20.01.2020 у справі №160/1989/19, позовні вимоги про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів є вимогами майнового характеру.

Ціною позову у даному випадку є різниця митних платежів, що підлягали сплаті згідно з митною вартістю, розрахованою декларантом, та митної вартості, розрахованої митним органом у рішенні про коригування митної вартості товарів.

Вказаний підхід до розрахунку суми судового збору наведений Верховним Судом в ухвалі від 07.07.2023 у справі 380/7438/22 та ухвалі від 25.09.2023 у справі №380/10501/22.

Також, Верховний Суд у постанові від 27.07.2024 у справі № 120/15468/23 (провадження № К/990/29801/24 зазначив, що розрахунок судового збору у випадку оскарження рішення про коригування митної вартості разом з карткою відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення має здійснюватися виходячи лише з розміру різниці між митною вартістю, що була розрахована позивачем, та митною вартістю, що була визначена оскаржуваними рішеннями.

Отже, у даному випадку позовні вимоги про скасування рішень Харківської митниці державної митної служби України про коригування митної вартості товарів №UА807000/2024/000629/2 від 05.11.2024 та №UА807000/2024/000729/2 від 26.12.2024, а також карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА807200/2024/000576 від 05.11.2024 та №UА807200/2024/000881 від 26.12.2024 мають майновий характер та розрахунок суми судового збору підлягає визначенню, виходячи з розміру різниці між митною вартістю, що була розрахована позивачем, та митною вартістю, що була визначена оскаржуваними рішеннями.

Разом з тим з оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів та доданих до матеріалів позовної заяви документів неможливо встановити розмір мита, який необхідно буде доплатити декларанту для випуску товару у вільний обіг.

Матеріали позову також не містять електронних декларацій, за якими було випущено товар за митними деклараціями.

Позивачем також не надано до суду інформації щодо різниці митних платежів, що підлягали сплаті із врахуванням митної вартості, розрахованої декларантом, та митної вартості, розрахованої митним органом в оскаржуваних рішеннях, що позбавляє суд можливості розрахувати суму судового збору, необхідної для сплати за зазначену вище вимогу майнового характеру.

Позивач в позові в переліку додатків зазначає оригінал квитанції про сплату судового збору та у позовній заяві вимогу щодо здійснення розподілу судових витрат, однак в матеріалах відсутні докази сплати судового збору, що підтверджується Актом про втрату документів або перепідшивання справи, відсутність вкладень або порушень цілісності, пошкодження конверта (паковання) від 30.06.2025.

Окрім того, згідно вимог статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Позивачем, оскаржуються рішення про коригування митної вартості товарів №UА807000/2024/000629/2 від 05.11.2024 та №UА807000/2024/000729/2 від 26.12.2024, а також картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА807200/2024/000576 від 05.11.2024 та №UА807200/2024/000881 від 26.12.2024.

Враховуючи положення ст. 122 КАС України, строк звернення до суду щодо оскарження вказаних рішень сплинув - 26.06.2025 та 05.05.2025.

Позовну заяву направлено поштовим відправленням - 28.06.2025, тобто с пропуском шестимісячного строку звернення до суду.

Проте, до позовної заяви позивачем до суду не надано заяви про поновлення строку звернення до суду.

Наслідки пропуску строків звернення до адміністративного суду передбачені ст.123 КАС України.

Зокрема, ч. 1 ст. 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Частиною 6 ст. 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно надати до суду:

- електронні декларації, за якими було випущено товар за митними деклараціями;

- оригінал документу про сплату судового збору, самостійно обчисливши (з урахуванням висновків суду) суму судового збору за позовні вимоги майнового характеру, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою, за наступними реквізитами: отримувач коштів ГУК Харків обл/мХар Основ"ян/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947; банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA4020661; код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу - "*;101; (код платника); судовий збір за позовом (ім`я/назва платника), Харківський окружний адміністративний суд";

- заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Керуючись статтями 122, 123 ,160, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву - залишити без руху.

Надати позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з моменту отримання ухвали.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу. Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Марина Лук`яненко