Справа № 380/13218/25
Суддя: Мричко Наталія Іванівна
Дата ухвалення: 2025-07-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

04 липня 2025 рокусправа № 380/13218/25 м. Львів
Суддя Львівського окружного адміністративного суду Мричко Н.І., перевіривши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Анлево» до Львівської митниці про визнання протиправними та скасування рішень

встановив:

до Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Анлево» до Львівської митниці, в якій позивач просить:

- визнати протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів від 21.01.2025 №UA209000/2025/900057/2 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209170/2025/000112.

Відповідно до вимог статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161 вказаного Кодексу.

Згідно з частиною третьою статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За змістом частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України Про судовий збір від 08.07.2011 №3674-VI (далі - Закон України №3674-VI).

За визначенням, наведеним в частині першій статті 1 Закону України №3674-VI судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених вказаним Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону №3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі статтею 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2025 рік від 19.11.2024 № 4059-IX прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2025 року

Підпунктом 1.1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України №3674-VI визначено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою -підприємцем ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Суддя зазначає, що ціна позову, з якої має бути обрахований належний до сплати судовий збір за позовну вимогу про оскарження рішень про коригування митної вартості складає різницю митних платежів, що підлягали сплаті із врахуванням митної вартості, розрахованої декларантом, та митної вартості, розрахованої митним органом в оскаржуваному рішенні.

Суддя при розгляді вказаного питання враховує висновки Верховного Суду щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладені у постанові від 16.03.2020 у справі № 1.380.2019.001962.

З позовної заяви видно, що позивач заявив одну позовну вимогу немайнового характеру (визнання протиправним та скасування картки відмови) та одну позовну вимогу майнового характеру (визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості).

Відповідно до абзаців першого, другого частини третьої статті 6 Закону України №3674-VI за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Суддя зазначає, що ціна позову, з якої має бути обрахований належний до сплати судовий збір за позовну вимогу про оскарження рішень про коригування митної вартості складає різницю митних платежів, що підлягали сплаті із врахуванням митної вартості, розрахованої декларантом, та митної вартості, розрахованої митним органом в оскаржуваному рішенні.

Суддя при розгляді вказаного питання враховує висновки Верховного Суду щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладені у постанові від 16.03.2020 у справі № 1.380.2019.001962.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір:

- за позовну вимогу немайнового характеру (визнання протиправними та скасування карток відмови) у розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 3028,00 грн.

- за позовну вимогу майнового характеру (визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості) у розмірі 1 відсотка ціни позову (різниця митних платежів, що підлягали сплаті згідно з митною вартістю, розрахованою декларантом, та митною вартістю, розрахованою митним органом в оскарженому рішенні), але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та подати до суду відповідний платіжний документ, який підтверджує сплату судового збору.

До позовної заяви позивач долучив квитанцію про сплату судового збору у розмірі 3028,00 грн.

Отже, судовий збір сплачений не в повному обсязі.

Крім цього, згідно з частиною четвертою статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

У відповідності до статті 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова. Вищевказана норма кореспондується зі статтею 12 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" відповідно до якої судочинство і діловодство в судах України проводяться державною мовою. Суди забезпечують рівність прав громадян у судовому процесі за мовною ознакою. Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право громадян на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють.

Згідно з частинами першою-другою статті 15 КАС України судочинство і діловодство в адміністративних судах провадиться державною мовою, суди забезпечують рівність прав учасників судового процесу за мовною ознакою.

Конституційний Суд України у своєму Рішенні № 8-рп/2008 від 22.04.2008 зазначив, що державною мовою здійснюються ведення судового процесу, складання судових документів та інші процесуальні дії і відносини, що встановлюються між судом та іншими суб`єктами на всіх стадіях розгляду і вирішення адміністративних та цивільних справ.

Абзацом четвертим пункту 8 Розділу І Інструкції з діловодства в місцевих та адміністративних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації від 20.08.2019 №814, передбачено, що у діловодстві суду можуть використовуватися вхідні документи, викладені іноземною мовою, забезпечені офіційним перекладом відповідно до вимог чинного законодавства.

Як видно з матеріалів позовної заяви, частина письмових доказів викладені іноземною мовою та не перекладені українською мовою.

За наведених обставин, суддя звертає увагу позивача на необхідність офіційного перекладу доданих до позовної заяви документів, що викладені іноземною мовою.

Згідно з вимогами частин першої, другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 вказаного Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене, суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю без руху, надавши йому строк для усунення виявлених недоліків.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256, 287 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

залишити без руху позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Анлево» до Львівської митниці про визнання протиправними та скасування рішень.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання суду:

- квитанції про сплату судового збору, з урахуванням сплаченого судового збору за позовні вимоги немайнового характеру (визнання протиправними та скасування карток відмови) у розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожну вимогу немайнового характеру та за позовні вимоги майнового характеру (визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості) у розмірі 1 відсотка ціни позову (різниця митних платежів, що підлягали сплаті згідно з митною вартістю, розрахованою декларантом, та митною вартістю, розрахованою митним органом в оскарженому рішенні), але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

- переклад письмових доказів викладених іноземною мовою.

Ухвала суду про залишення позовної заяви без руху набуває чинності з моменту її підписання. Заперечення на ухвалу суду може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяМричко Н.І.