Справа № 240/15093/25
Суддя: Попова Оксана Гнатівна
Дата ухвалення: 2025-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

01 липня 2025 року м. Житомир справа № 240/15093/25

категорія 109020000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Попова О. Г., розглянувши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Трейд Логіст Інвест" до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про визнання дій протиправними, визнання протиправним і скасування витягу, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Трейд Логіст Інвест" із позовом до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, в якому просить:

- визнати протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області щодо застосування сукупного коефіцієнту Км3 величиною «1,097», застосування середньої для економіко-планувальної зони вартості одного квадратного метра земель зі значенням 289,00 грн, а також не врахування наявності 2,1958 га сільськогосподарських угідь (багаторічних насаджень) на земельній ділянці з кадастровим номером :00:003:0043 при формуванні витягу №HB-023 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок від 26.09.2023 щодо земельної ділянки з кадастровим номером :00:003:0043;

- визнати протиправним і скасувати сформований Головним управлінням Держгеокадастру у Житомирській області витяг №HB-023 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок від 26.09.2023 про нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 10,9003 га, яка розташована за адресою: вул. Борисова, 4, м. Звягель, Житомирська область, кадастровий номер :00:003:0043;

- зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області внести зміни до Державного земельного кадастру відповідно до Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Новоград-Волинський Новоград-Волинського району Житомирської області, затвердженої рішенням Новоград-Волинської міської ради №208 від 03.06.2021, щодо нормативної грошової оцінки земельної ділянки 3 кадастровим номером :00:003:0043, а саме - застосувати коефіцієнт, який враховує локальні фактори (Км3), у значенні «0,5221»; застосувати середню для економіко-планувальної зони вартість одного квадратного метра земель зі значенням 288,93 грн; врахувати наявність на цій земельній ділянці сільськогосподарських угідь (багаторічних насаджень) площею 2,1958 га, нормативна грошова оцінка 1 га яких становить 45 830,99 грн, та видати новий витяг із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок щодо земельної ділянки земельної ділянки з кадастровим номером :00:003:0043.

Ухвалою судді від 09.06.2025 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Для усунення недоліків позивачу необхідно було надати до суду, зокрема, клопотання про поновлення строку звернення до суду із зазначенням підстав та документально обґрунтованих доводів для поновлення строку звернення з вказаним позовом до суду.

20.06.2025 на електронну адресу суду представником позивача подано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду, в якій зазначено, що значення сукупного коефіцієнту Км3 величиною «1,097», застосоване відповідачем при формуванні оскаржуваного витягу №HB-023 від 26.09.2023, не відповідає Технічній документації з НГО, ТОВ «Трейд Логіст Інвест» фактично дізналося лише після того, як змогло ознайомитися з інформацією з Додатку Ж 5 до цієї документації, зокрема, - з конкретними значеннями локальних коефіцієнтів в межах економіко-планувальної зони 53 м. Новоград-Волинський (нині Звягель), в межах якої розташована земельна ділянка з кадастровим номером :00:003:0043, тобто 16.04.2025, а тому лише після цієї дати позивач по суті дізнався, що вказані вище показники, застосовані відповідачем при формуванні витягу №НВ-023 від 26.09.2023, не відповідають технічній документації з НГО, що призвело до надмірного збільшення нормативної грошової оцінки орендованої позивачем земельної ділянки та, відповідно, орендної плати за користування нею, а тому відбулося порушення прав позивача.

Оцінюючи наведені представником позивача доводи, як підстави для поновлення пропущеного строку, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За правилами ч.2 ст.122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадках, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярно погрожувати зверненням до суду, сприяє стабільності діяльності суб`єкта владних повноважень щодо виконання своїх функцій.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, що узгоджується з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, зазначеній у постанові від 04.10.2018 по справі № 800/304/17.

Отже, законодавцем встановленими строками обмежено звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Такі строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, вони покликані забезпечити юридичну визначеність у публічно-правових відносинах. Після завершення зазначених строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Суд зазначає, що чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. Для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного та необмеженого поновлення судами пропущеного строку.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Як встановлено з матеріалів позовної заяви, підставою для звернення до суду із даною позовною заявою є незгода позивача з діями відповідача щодо формування витягу №HB-023 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок від 26.09.2023 про нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 10,9003 га, яка розташована за адресою: вул. Борисова, 4, м. Звягель, Житомирська область, кадастровий номер :00:003:0043 та правомірністю такого витягу.

З матеріалів справи судом встановлено, що рішенням Новоград-Волинської міської ради №208 від 03.06.2021 було затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Новоград-Волинський Новоград-Волинського району Житомирської області, на підставі якої було внесено відомості про нормативну грошову оцінку земель цього населеного пункту до Державного земельного кадастру.

З метою визначення розміру орендної плати за користування земельною ділянкою з кадастровим номером :00:003:0043 позивач 03.02.2022 отримав від Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області витяг із технічної документації з нормативної грошової оцінки цієї земельної ділянки від 03.02.2022 №3606, сформований 02.02.2022, відповідно до якого нормативна грошова оцінка цієї земельної ділянки становила 16 699 646,45 грн.

В подальшому, 27.10.2023 Звягельська міська рада звернулася до Господарського суду Житомирської області з позовом про стягнення з ТОВ «Трейд Логіст Інвест» заборгованості з орендної плати, у тому числі, і за договором оренди (справа №906/1420/23).

Для розрахунку такої заборгованості з орендної плати за 2022 рік та за період з 01.01.2023 по 26.09.2023 за земельну ділянку з кадастровим номером :00:003:0043 Звягельська міська рада використала витяг із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок №HB-023, сформований 26.09.2023 за допомогою програмного забезпечення Держгеокадастру. Відповідно до вказаного витягу нормативна грошова оцінка цієї земельної ділянки становила 52 458 464,29 грн.

При цьому, представником позивача, в заяві про поновлення строку звернення до суду, зазначено, що витяг №HB-023 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок від 26.09.2023 був отриманий ТОВ «Трейд Логіст Інвест» після отримання позовної заяви від Звягельської міської ради №193 від 24.10.2023 у господарській справі №906/1420/23.

Таким чином, матеріалами справи підтверджується та не заперечується сторонами, що про існування оскаржуваного витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок №HB-023 від 26.09.2023 позивачу стало відомо 24.10.2023, а тому суд дійшов висновку, що початок перебігу строку звернення до суду із даною позовною заявою слід обраховувати саме з цієї дати, а відтак кінцевою датою строку звернення до суду є 24.10.2023.

Натомість за вирішенням даного публічно-правового спору позивач звернувся до суду через підсистему «Електронний суд» 04.06.2025, тобто з пропуском передбаченого КАС України шестимісячного строку звернення до суду.

Єдиною обставиною, якою представник позивача обґрунтовує наявність поважних підстав для поновлення ТОВ «Трейд Логіст Інвест» строку звернення до суду є те, що оскаржуваний витяг із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок №HB-023 від 26.09.2023 не містив інформації щодо розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки №:00:003:0043, зокрема і щодо наявності локальних факторів, які враховувалися при його формуванні, значень коефіцієнтів впливу цих факторів та значення їх сукупного коефіцієнту (Км3) та не містив інформації, з якою величиною застосовувалась середня для економіко-планувальної зони вартість одного квадратного метра земель при його формуванні, а також чи враховувалась наявність 2,1958 га сільськогосподарських угідь (багаторічних насаджень) на вказаній земельній ділянці, а тому позивач був необізнаний про порушення його права та дізнався про це лише 16.04.2025 після отримання копії Додатку Ж 5 "Розрахунок грошової оцінки 1 кв. м. земель міського населеного пункту" технічної документації з НГО.

Проте, суд критично сприймає вказані доводи представника позивача та вважає за необхідне зазначити, що отримання Додатку Ж 5 "Розрахунок грошової оцінки 1 кв. м. земель міського населеного пункту" технічної документації з НГО не змінює момент, з якого ТОВ "Трейд Логіст Інвест" повинно було дізнатися про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права з`ясування складових які були враховані відповідачем при формуванні оскаржуваного витягу і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в даному випадку.

Для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. У той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

День, коли особа дізналася про порушення свого права - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких вона мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Зазначений висновок неодноразово підтриманий Верховним Судом, зокрема, у постановах від 30.01.2025 по справі №300/546/23, від 07.04.2025 по справі №260/651/24, від 25.04.2025 по справі №440/9435/24 та інших.

Таким чином, дізнавшись про існування оскаржуваного витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок №HB-023 від 26.09.2023, зокрема, 24.10.2023 ТОВ «Трейд Логіст Інвест» повинно було дізнатися про порушення своїх прав та у разі незгоди із зазначеною у ньому нормативно-грошовою оцінкою земельної ділянки мало змогу звернутися до відповідача із відповідним запитом щодо роз`яснення складових (коефіцієнтів, тощо), які враховувались при її визначенні.

Проте, як свідчать матеріали справи, що також не заперечується представником позивача, ТОВ «Трейд Логіст Інвест» на протязі більше одного року будь-яких дій, спрямованих на з`ясування складових, які враховувались при визначенні нормативно-грошової оцінки земельної ділянки вчинено не було.

При цьому суд зазначає, що представником позивача ані у позовній заяві, ані у підготовчому засіданні не наведено жодних поважних причин та не надано жодних належних доказів, що свідчили б про наявність об`єктивних, непереборних обставин неможливості отримання інформації щодо складових коефіцієнтів, які були враховані відповідачем при формуванні витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок №HB-023 від 26.09.2023 задля своєчасного звернення до суду.

З урахуванням наведеного суд наголошує, що реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості отримати судовий захист, що зумовлено його власною пасивною поведінкою.

Варто також зауважити, що у цій справі представник позивача визнає, що ТОВ «Трейд Логіст Інвест» пропущено процесуальний строк звернення до суду із цим позовом. Проте наполягає, що це сталося через наявність поважних причин, які унеможливили своєчасність звернення до суду.

Під «поважними причинами» слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася із адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: (1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; (2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; (3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; (4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Загалом правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення таких причин - вони повинні бути поважними, реальними або непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інші подібні за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки.

Інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Зрештою право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічна правова позиція підтримана Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 25.04.2025 по справі №440/9435/24 та інших.

Враховуючи вищевикладене та зважаючи на те, що представником позивача не наведено жодних обґрунтованих причин пропуску строку звернення до суду та не надано жодних доказів на підтвердження поважності пропуску такого строку, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до суду із даною позовною заявою.

Відповідно до п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Зважаючи на те, що представником позивача ненаведено поважних причин пропуску строку звернення до суду, а тому позовну заяву слід повернути позивачу.

Керуючись статтями 169, 243, 248, 256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Відмовити представнику Товариства з обмеженою відповідальністю "Трейд Логіст Інвест" в задоволенні клопотання про поновлення строку звернення з адміністративним позовом до суду.

Визнати неповажними підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду із позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Трейд Логіст Інвест" до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області.

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Трейд Логіст Інвест" до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про визнання дій протиправними, визнання протиправним і скасування витягу, зобов`язання вчинити дії повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення, разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя О.Г. Попова