Справа № 640/28870/20
Суддя: Калинич Я.М.
Дата ухвалення: 2025-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

01 липня 2025 року м. Ужгород№ 640/28870/20
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді Калинич Я.М.,

при секретарі судового засідання Деяк О.М.,

за участі:

представник позивача не з`явився,

представник відповідача не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою приватного акціонерного товариства «Завод «Кузня на Рибальському» до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправною та скасування вимоги,

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство «Завод «Кузня на Рибальському» звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом про визнання протиправною та скасування вимоги від 09.11.2020 №Ю-141-10 про сплату єдиного внеску про сплату боргу (недоїмки).

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що оскільки позивачем оскаржується нарахування ЄСВ за лютий 2020 року у справі №640/9732/20, за березень 2020 року у справі №640/11653/20, за березень-квітень 2020 року у справі №640/13675/20, за березень-квітень-травень-червень 2020 року у справі №640/20222/20, за березень-квітень-травень-червень-липень 2020 року у справі №640/22939/20, березень-квітень-травень-червень-липень-серпень 2020 року у справі №640/25825/20, відповідачем протиправно сформована спірна вимога за березень-квітень-травень-червень-липень-серпень-вересень 2020 року, з включенням періоду оплати ЄСВ який оскаржується. Зазначене вказує, що відповідач виніс дві вимоги з одних і тих же підстав.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 листопада 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, постановлено справу розглядати за правилами загального позовного провадження.

Відповідачем до суду подано відзив на позовну заяву (вх.№03-14/192753/20, 21.12.2020р.), в якому останній просить відмовити у задоволенні позову, оскільки в наслідок наявності заборгованості зі сплати єдиного внеску у сумі 5795982,96 грн., контролюючим органом в порядку ст.59 ПК України, сформована та направлена спірна вимога.

Ухвалою суду від 05 липня 2021 року постановлено закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.

Законом України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13.12.2022 №2825-IX (далі - Закон №2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до ч.3 ст.29 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у разі ліквідації або припинення роботи адміністративного суду справи, що перебували у його провадженні, невідкладно передаються до суду, визначеного відповідним законом або рішенням про припинення роботи адміністративного суду, а якщо такий суд не визначено - до суду, що найбільш територіально наближений до суду, який ліквідовано або роботу якого припинено.

Пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №2825-IX (в редакції Закону України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» щодо забезпечення розгляду адміністративних справ» від 16.07.2024 №3863-IX (далі - Закон №3863-ІХ), який набрав чинності 26.09.2024) установлено, що з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя. До початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом, крім випадку, передбаченого абзацом четвертим цього пункту. Не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративні справи, які були передані до Київського окружного адміністративного суду та розподілені між суддями до набрання чинності Законом №3863-ІХ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

Інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом №3863-ІХ, але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 КАС України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України.

На підставі пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №2825-IX (в редакції Закону №3863-ІХ) та Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 №399, проведено автоматизований розподіл адміністративних справ, які не розглянуті окружним адміністративним судом міста Києва, між окружними адміністративними судами України; за його результатами дана справа передана на розгляд та вирішення Закарпатському окружному адміністративному суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Закарпатського окружного адміністративного суду від 05.03.2025 року цю справу передано для розгляду судді Калинич Я.М.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 10 березня 2025 року прийнято адміністративну справу №640/28870/20 до провадження суддею Калинич Я.М. Також даною ухвалою замінено відповідача у справі №640/28870/20 Офіс великих платників податків Державної податкової служби України () на правонаступника Центральне міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (04119, м. Київ, вул. Дегтярівська, 11г, ).

Ухвалою суду від 02 червня 2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

В судове засідання сторони не з`явились.

В судове засідання представник позивача не з`явився, однак в матеріалах справи міститься заява від такого про розгляд справи за відсутності представника позивача (вх.№14038/25, 25.04.2025р.).

Відповідач явку свого представника в судове засідання не забезпечив, причини неявки суду не повідомив, хоча належним чином повідомлявся про дату, час та місце проведення такого.

У відповідності до статті 205 частини 1, 3 пункту 1 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

На виконання вимог ч.13 ст.10 та ч.1 ст.229 Кодексу адміністративного судочинства України суд під час судового розгляду адміністративної справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою відео- та (або) звукозаписувального технічного засобу в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється (ч.4 ст.229 КАС України).

Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, суд зазначає наступне.

09.11.2020 року Офіс великих платників ДПС сформував вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ю-141-10 щодо сплати ПрАТ «Завод «Кузня на Рибальському» недоїмки з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування на загальну суму 5795982,96 грн.

В спірній вимозі зазначено, що сформована вона станом на 31 жовтня 2020 року.

Не погоджуючись з вчиненими діями, позивач звернувся до суду.

Судом встановлено, що позовні вимоги ПрАТ «Завод «Кузня на Рибальському» щодо скасування вимоги №Ю-141-10 від 06.04.2020 року зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у справі №640/9732/20 залишено без розгляду ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 18.12.2020 року.

Відповідно, у справі №640/11653/20, де оскаржувалася вимога №Ю-141-10 станом на 30.04.2020 із заборгованістю (недоїмка, штраф, пеня) зі сплати єдиного внеску у розмірі у сумі 2616198,99 грн., судом відмовлено у задоволенні адміністративного позову (рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 02 квітня 2025 року справа №640/11653/20).

Відповідно, у справі №640/13675/20, де оскаржувалася вимога №Ю-141-10 станом на 04.06.2020 із заборгованістю (недоїмка, штраф, пеня) зі сплати єдиного внеску, судом відмовлено у задоволенні адміністративного позову (рішення Окружний адміністративний суд міста Києва від 17 листопада 2020 року справа №640/13675/20).

Позовні вимоги ПрАТ «Завод «Кузня на Рибальському» щодо скасування вимоги №Ю-141-10 від 11.08.2020 року зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у справі №640/20222/20 залишено без розгляду ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 28.10.2020 року.

Позовні вимоги ПрАТ «Завод «Кузня на Рибальському» щодо скасування вимоги №Ю-141-10 від 08.09.2020 року зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у справі №640/22939/20 залишено без розгляду ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 19.11.2020 року.

Позовні вимоги ПрАТ «Завод «Кузня на Рибальському» щодо скасування вимоги №Ю-141-10 від 05.10.2020 року зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у справі №640/25825/20 залишено без розгляду ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 25.01.2021 року.

Надаючи правову оцінку правовідносинам, суд зазначає таке.

Правові і організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку визначено Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 №2464-VI (далі - Закон №2464-VI).

Згідно з п.3 ч.1 ст.14 Закону №2464-VI на податкові органи покладено обов`язок здійснювати контроль за дотриманням платниками єдиного внеску вимог цього Закону.

Єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування. (п.2 ч.1 ст.1 Закону №2464-VI).

Відповідно до п.10 ч.1 ст.1 Закону №2464-VI страхувальники роботодавці та інші особи відповідно до цього Закону зобов`язані сплачувати єдиний внесок.

Пунктом 1 ч.2 ст.6 Закону №2464-VI, на платника єдиного внеску покладений обов`язок своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок.

Порядок обчислення та строки сплати єдиного внеску передбачені ст.9 Закону №2464-VI, зокрема ч.8 зазначеної статті передбачено, що платники єдиного внеску, крім платників, зазначених у пунктах 4, 5 та 5-1 частини першої статті 4 цього Закону, зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 20 числа наступного місяця, крім гірничих підприємств, які зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 28 числа наступного місяця.

Відповідно до п.1 ч.10 ст.9 Закону №2464-VI, днем сплати єдиного внеску вважається у разі перерахування сум єдиного внеску з рахунку платника на відповідні рахунки податкового органу - день списання банком або центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, суми платежу з рахунку платника незалежно від часу її зарахування на рахунок податкового органу.

Відповідно до ст.25 Закону №2464-VI, податковий орган у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, надсилає платникам єдиного внеску, які мають недоїмку, вимогу про її сплату.(абз.1 ч.4).

Вимога про сплату недоїмки є виконавчим документом (абз.2 ч.4).

Платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею (абз.3 ч.4).

У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з податковим органом шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку (абз.4 ч.4).

Згідно ч.5 ст.25 Закону №2464-VI, вимога податкового органу про сплату недоїмки або рішення суду щодо стягнення суми недоїмки виконується державною виконавчою службою в порядку, встановленому законом.

Згідно п.59.1, 59.4, 59.5 ст.59 ПК України, у разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення. Податкова вимога надсилається (вручається) також платникам податків, які самостійно подали податкові декларації, але не погасили суми податкових зобов`язань у встановлені цим Кодексом строки, без попереднього надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення. У разі якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення. У разі якщо після направлення (вручення) податкової вимоги сума податкового боргу змінилася, але податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилається (не вручається).

Матеріали справи свідчать, що відповідно до спірної вимоги про сплату боргу (недоїмки), позивач станом на 31.10.2020 року має заборгованість (недоїмка, штраф, пеня) зі сплати єдиного внеску у розмірі у сумі 5795982,96 грн.

При цьому, згідно інтегрованої картки платника за кодом бюджетної класифікації 71010000 - єдиний соціальний внесок, слідує, що заборгованість виникла внаслідок несплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за лютийжовтень 2020 року.

Поряд з тим, судом встановлено, що вимога №Ю-141-10 від 06.04.2020 року, від 13.05.2020 року, від 04.06.2020 року, від 11.08.2020 року, від 08.09.2020 року, від 05.10.2020 року щодо сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за лютий-вересень 2020 року, оскаржені у справах №640/9732/20, №640/11653/20, №640/13675/20, №640/20222/20, №640/22939/20, №640/25825/20 є чинними.

Процедура нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, врегульована Інструкцією про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженою Наказом Міністерства фінансів України 20.04.2015 №449.

Згідно з п.3 розділу VI Інструкції №449, органи доходів і зборів надсилають (вручають) платникам вимогу про сплату боргу (недоїмки), якщо платник має на кінець календарного місяця недоїмку зі сплати єдиного внеску.

У випадках, передбачених абзацами третім та/або четвертим цього пункту, вимога про сплату боргу (недоїмки) надсилається (вручається) платникам, зазначеним у підпунктах 1, 2 пункту 1 розділу II цієї Інструкції, протягом 10 робочих днів, що настають за календарним місяцем, у якому виникла, зросла або частково зменшилась сума недоїмки зі сплати єдиного внеску (заборгованість зі сплати фінансових санкцій).

Вимога про сплату боргу (недоїмки) формується під одним порядковим номером до повного погашення сум боргу (п.4 розділу VI Інструкції №449)

З цього слідує, що вимога про сплату недоїмки надсилається платнику у випадку наявності на кінець календарного місяця недоїмки зі сплати ЄСВ в тому числі і її збільшення.

При цьому, вимога про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску містить у собі вже нараховану та наявну суму недоїмки з єдиного внеску, сама по собі вимога про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску не є документом, на підставі якого нараховується сума недоїмки з ЄСВ. Оскарження чи відкликання вимоги про сплату боргу (недоїмки) не свідчить про відсутність боргу з єдиного внеску, оскільки вона формується під одним порядковим номером до повного погашення сум боргу, згідно п.4 розділу VI Інструкції №449.

За таких обставин, в наслідок наявності у позивача заборгованості зі сплати ЄСВ, контролюючим органом правомірно сформовано спірну вимогу на суму заборгованості 5795982,96 грн., а посилання на подвійне стягнення боргу є необгрунтоване в наслідок збільшення боргу.

Частиною 1 статті 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Враховуючи наведене вище, суд вважає, що оскаржувана вимога, є на думку суду правомірною, а тому підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.

Оцінюючи правомірність дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у ст.2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури.

Оскільки суд відмовив у задоволенні позовних вимог, а тому відсутні підстави для розподілу судових витрат.

Керуючись ст.2, 5, 6, 14, 77, 241-246, 255, 263, 295, КАС України суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову приватного акціонерного товариства «Завод «Кузня на Рибальському» до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправною та скасування вимоги - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня підписання рішення суду.

СуддяЯ. М. Калинич