Справа № 440/15188/24
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2025-06-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 червня 2025 р. Справа № 440/15188/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Перцової Т.С.,

Суддів: Жигилія С.П. , Макаренко Я.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 17.02.2025, головуючий суддя І інстанції: Н.І. Слободянюк, м. Полтава, повний текст складено 17.02.25 по справі № 440/15188/24

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області

про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на службі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ

ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області (далі по тексту ГУ ДСНС в Харківській області), в якому просив суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області "Про звільнення ОСОБА_1 " від 02 грудня 2024 року № 694-НК/61, винесеного відносно сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_1 ;

- поновити ОСОБА_1 на службі в Головному управлінні Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області;

- стягнути з Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу з 02 грудня 2024 року.

В обґрунтування позову зазначив про протиправність оскаржуваного наказу ГУ ДСНС в Полтавській області від 02 грудня 2024 року № 694-НК/61 "Про звільнення ОСОБА_1 " (далі наказ № 694-НК/61, спірний/оскаржуваний наказ), як такого, що винесено за відсутності у діях позивача ознак порушення службової дисципліни, без вирішення питання про можливість залишення на службі в органах цивільного захисту, за відсутності чіткого формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку та без обґрунтування обрання крайнього виду стягнення звільнення зі служби.

Пояснив, що від проходження огляду на стан сп`яніння в медичному закладі не відмовлявся, а висновок відповідача про службову невідповідність ОСОБА_1 складено без дослідження усіх обставин та належного доведення в діях позивача такого правопорушення.

На переконання позивача, службова невідповідність полягає у невідповідності займаній посаді в силу фізичного стану, хвороби, неналежної професійної підготовки тощо. Разом з цим, у розумінні приписів пункту 122 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 № 593 (далі Положення № 593) для визначення рівня професійної підготовки, ділових та моральних якостей, відповідності займаній посаді проводиться атестування осіб рядового і начальницького складу, якого відносно позивача для обґрунтування висновку про його службову невідповідність здійснено не було.

Оскільки матеріали дисциплінарного провадження не містять ознак та підстав звільнення позивача через службову невідповідність, стверджував, що спірний наказ підлягає скасуванню.

Посилаючись на приписи статті 235 Кодексу законів про працю України, зазначив, що у разі визнання протиправним та скасування Наказу № 694-НК/61 на користь позивача підлягає стягненню середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Повідомив, що попередній орієнтовний розрахунок судових витрат складається з витрат по сплаті судового збору та витрат на правову допомогу.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 17.02.2025 у справі № 440/15188/24 відмовлено у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 (с. Діброва (Чапаєвка), Диканський район, Полтавська область, 38333, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) до Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України у Полтавській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на службі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Позивач, не погодившись із вказаним рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального і процесуального права, просив суд апеляційної інстанції скасувати рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 17.02.2025 по справі № 440/15188/24 та постановити нове рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити у повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована твердженнями про недоведеність обставин перебування позивача у стані наркотичного сп`яніння 26.08.2024 ані матеріалами службового розслідування, ані жодними іншими доказами. Натомість, долученими до матеріалів справи результатами токсикологічного дослідження № 3116 від 26.08.2024 доведено, що позивач не перебував у стані наркотичного сп`яніння 26.08.2024. Зазначене підтверджується і відібраними під час службового розслідування письмовими поясненнями колег позивача ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Зауважив, що на вимогу відповідача він погодився проїхати до Диканської центральної районної лікарні (далі Диканська ЦРЛ) для встановлення наявності або відсутності факту перебування позивача у стані наркотичного сп`яніння, однак медичними працівниками вказаного закладу було відмовлено у проведенні відповідних досліджень у зв`язку з відсутністю у ОСОБА_1 , ознак сп`яніння. Разом з цим, незважаючи на таку відповідь медичного персоналу Диканської ЦРЛ, відповідач запропонував позивачу пройти експрес тест, повідомивши, що відмова від його проходження буде розцінена як констатація факту перебування позивача у стані наркотичного сп`яніння.

Заперечуючи проти належності, як доказу перебування позивача у стані наркотичного сп`яніння, результатів експрес тесту «RAPID DIAGNOSTIC TEST», стверджував, що відповідно до змісту акту від 26.08.2024 зазначений тест показав позитивний результат щодо вживання марихуани (ТНС), в той час як відповідач у відзиві на позовну заяву стверджує про наявність у сечі позивача наркотичних речовин АМР Амфетамін, ТНС Марихуана та МЕТ Метамфетамін, що свідчить про фальсифікацію результатів такого тесту. Крім того, зазначив, що 26.08.2024 за результатами проведеного тестування відповідачем складено 2 акти, жоден з яких не було надано позивачу для ознайомлення, що підтверджується відсутністю його підпису у відповідних документах.

Переконував, що після проходження експрес тесту відповідач не пропонував позивачу проїхати у місто Полтава для проходження медичного огляду, а отже і відмови від такого проходження не могло бути вчинено.

Посилаючись на приписи статті 106 Кодексу цивільного захисту України (далі КЦЗ України), статті 68 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту (далі Дисциплінарний статут) та Положення № 593, стверджував, що навіть у разі встановлення та доведення складу дисциплінарного проступку, викладеного в оскаржуваному наказі, відповідач мав застосувати пункт 8 частини 1 статті 106 КЦЗ України, яким передбачено звільнення у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного, а не пункту 7 частини 1 статті 106 КЦЗ України через службову невідповідність, оскільки останній стосується негативного проходження працівником атестації чи отримання негативної оцінки в системі службової підготовки, чого у спірних правовідносинах не відбулось. Разом з цим, судом першої інстанції не було належним чином досліджено вказане питання та зроблено передчасний висновок про наявність у діях позивача ознак та складу службової невідповідності, як підстави для винесення Наказу № 694-НК/61.

В іншій частині зміст апеляційної скарги дублює зміст позовної заяви.

Відповідач у надісланому до суду відзиві на апеляційну скаргу заперечував проти задоволення її вимог та просив суд апеляційної інстанції відмовити у задоволенні апеляційної скарги позивача у повному обсязі, а рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 17.02.2024 року у справі № 440/15188/24 - залишити без змін.

В обґрунтування відзиву стверджував про правомірність спірного Наказу № 694-НК/61 оскільки матеріалами службового розслідування та зібраними під час його проведення доказами у повній мірі встановлено факт перебування ОСОБА_1 на службі у стані наркотичного сп`яніння, зазначеним обставинам надана повна і законна оцінка судом першої інстанції, в той час як позивачем не наведено обґрунтованих доводів для спростування висновків відповідача.

Стверджував, що у Наказі № 694-НК/61 чітко і обґрунтовано зазначені причини звільнення позивача зі служби цивільного захисту, а факт перебування на службі в стані наркотичного сп`яніння і є вчиненням проступку, не сумісного з подальшим перебуванням на службі, який ганьбить честь і гідність співробітника служби цивільного захисту виходячи із вимог та обмежень, що ставляться до працівників служби цивільного захисту про що і було зазначено у всіх документах службового розслідування. При цьому посилання позивача, на те, що звільнення через службову невідповідність можливе лише у разі негативного проходження працівником атестації чи отримання негативної оцінки в системі службової підготовки взагалі не є доречним та не має ніякого відношення до перебування позивача на службі цивільного захисту у стані наркотичного сп`яніння.

Зауважив, що поясненнями самого ОСОБА_1 від 28.08.2024 підтверджено надання ним відмови пройти медичне обстеження в медичному закладі м. Полтава та те, що процес проведення тесту відбувався у його присутності, що свідчить про необґрунтованість доводів позивача про зворотне. Доказів на спростування перебування позивача у стані наркотичного сп`яніння до матеріалів службового розслідування не додано, а наданий до суду першої інстанції висновок є таким, що суперечить фактичним обставинам справи.

Переконував, що закриття провадження у справі відносно ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 130 КУпАП постановою Полтавського апеляційного суду від 11 лютого 2025 року у справі № 552/5788/24 має значення тільки в частині відсутності в діях позивача складу саме адміністративного правопорушення, а не дисциплінарного проступку.

Враховуючи вищевикладене, відповідач вважає, що відмова позивача від проходження в установленому порядку медичного огляду для підтвердження/спростування стану наркотичного сп`яніння за наявності у нього визначеного законодавством обов`язку його пройти у ситуації, що склалася, призвело до вчинення позивачем дій, що підривали авторитет ДСНС, порушили відповідні норми законодавства та не забезпечили особисте зобов`язання з гідністю нести високе, особливо в умовах воєнного стану, звання працівника ДСНС.

У надісланих до суду апеляційної інстанції додаткових поясненнях позивач переконував, що належним доказом того, що він не перебував у стані наркотичного сп`яніння 26.08.2024 є токсикологічне дослідження № 3116 від 26.08.2024, водночас, тест «RAPID DIAGNOSTIC TEST» не є медичним аналізатором та сертифікованим засобом на території України, оскільки право його використання не передбачено будь якими документами, як і відсутні дані щодо повірки, сертифікації таких тестів та відомості про його можливу похибку та інструкцію щодо використання за певного температурного режиму, час протягом якого такий тест повинен перебувати в рідині, строк придатності тесту, тощо. Враховуючи викладене просив визнати результати тесту «RAPID DIAGNOSTIC TEST» неналежним та недопустимим доказом перебування позивача 26.08.2024 в стані наркотичного сп`яніння.

Крім того зазначив, що ключовим у спірних правовідносинах є питання тлумачення поняття «у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту» та «через службову невідповідність», яке вживається у статті 106 КЦС України, пункті 68 Дисциплінарного статуту, пункту 176 підпункту 6 Положення, як підстава для припинення (розірвання) контракту про проходження служби цивільного захисту і звільнення зі служби, оскільки дані поняття є різними за своєю суттю та є окремими підставами для звільнення, які необхідно обґрунтовано розмежовувати.

Вважав, що суд першої інстанції самостійно та безпідставно здійснив підміну понять та фактично підстав звільнення позивача вказуючи «службову невідповідності» як вірну підставу звільнення, в той час як обставини, які зазначені в наказі 02.12.2024 № 694-НК/61 можуть бути підставою для звільнення (в разі доведення складу дисциплінарного проступку) «у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту».

У надісланих до суду апеляційної інстанції запереченнях на додаткові пояснення позивача, відповідач повідомив, що експрес тест «RAPID DIAGNOSTIC TEST», який долучено до матеріалів справи у якості доказу, був наданий співробітникам ГУ ДСНС в Полтавській області лікарем Диканської ЦРЛ, який роз`яснив про можливість його проходження в підрозділі де і було запропоновано пройти даний експрес тест ОСОБА_1 , за результатами якого було встановлено факт перебування в організмі позивача наркотичних речовин, що підтверджується Актом № 11 від 26 серпня 2024 року та фотофіксацією тесту.

Крім того, саме з метою підтвердження чи спростування факту перебування в стані наркотичного сп`яніння, який був виявлений за допомогою експрес тесту «RAPID DIAGNOSTIC TEST», ОСОБА_1 і було запропоновано пройти медичне обстеження в медичному закладі м. Полтава, однак отримано відмову, про що було складено відповідний Акт № 12 від 26 серпня 2024 року.

Стверджував, що позивача звільнено зі служби саме через службову невідповідність, оскільки перебування на службі в стані наркотичного сп`яніння в умовах воєнного стану призвело до негативного впливу на стан службової дисципліни, знизило готовність підрозділу до дій за призначенням, а також могло стати наслідком неналежного виконання ним службових обов`язків під час реагування на надзвичайні ситуації чи події, призвести до невірної оцінки обстановки на місці події, не врятування людей чи заподіяння шкоди їх життю чи здоров`ю під час ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, що як наслідок спричинило б не готовність підрозділу до проведення аварійно-рятувальних та інших невідкладних робіт, незабезпечення оперативного реагування на надзвичайні ситуації та інші небезпечні події, які спричинені вторгненням військ російської федерації і веденням бойових дій на території України.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до Витягу з наказу Головного управління МНС України в Полтавській області від 29 серпня 2008 року № 176ос (а.с. 54-зворот) ОСОБА_1 з 29 серпня 2008 року призначено на посаду пожежного 43-ої підпорядкованої державної пожежної частини, смт. Шишаки.

Наказом Головного управління ДСНС України у Полтавській області від 26 серпня 2024 року № НС-427 "Про призначення службового розслідування" (а.с. 49-зворот 50) встановлено: «відповідно до Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту, затвердженої наказом МВС України від 05 травня 2015 року № 515, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 20 травня 2015 за №582/27027, та з метою з`ясування всіх обставин, викладених у доповідній записці начальника відділу персоналу Головного управління ДСНС України у Полтавській області підполковника служби цивільного захисту Берегового С. В. № 931-Д3/61 від 26 серпня 2024 року, а також уточнення причин і умов, що призвели до прибуття 26 серпня 2024 року на службу в стані наркотичного сп`яніння сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_1 , пожежного-рятувальника 11 державної пожежно- рятувальної частини (смт Диканька) 1 державного пожежно-рятувального загону (м. Полтава) Головного управління ДСНС України у Полтавській області наказано призначити службове розслідування по факту прибуття 26 серпня 2024 року на службу в стані наркотичного сп`яніння сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_1 , пожежного-рятувальника 11 державної пожежно-рятувальної частини (смт Диканька) 1 державного пожежно-рятувального загону (м. Полтава) Головного управління ДСНС України у Полтавській області, та для проведення службового розслідування утворити комісію.».

Згідно із відміткою на вказаному наказі ОСОБА_1 ознайомлений з ним 28 серпня 2024 року, що підтверджується його підписом та зазначеною незгодою із висновком тесту, оскільки ніякої експертизи не було, а у стані наркотичного сп`яніння він не перебував (а.с. 50).

Головним управлінням ДСНС України у Полтавській області проведено службове розслідування по факту перебування 26 серпня 2024 року на службі в стані наркотичного сп`яніння сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_1 , пожежного-рятувальника 11 державної пожежно - рятувальної частини (смт. Диканька) 1 державного пожежно - рятувального загону (м. Полтава) Головного управління ДСНС України у Полтавській області, за результатами якого складено висновок, затверджений начальником Головного управління ДСНС України у Полтавській області 04 вересня 2024 року (а. с. 37-зворот 40), та сформовано матеріали службового розслідування (а. с. 35-52).

Так, відповідно до Висновку службового розслідування по факту перебування 26 серпня 2024 року на службі в стані наркотичного сп`яніння сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_1 , пожежного-рятувальника 11 державної пожежно-рятувальної частини (смт. Диканька) 1 державного пожежно - рятувального загону (м. Полтава) Головного управління ДСНС України у Полтавській області, затвердженого начальником Головного управління ДСНС України у Полтавській області 04 вересня 2024 року (а.с. 37-зворот 40): На виконання наказу Головного управління ДСНС України у Полтавській області від 26 серпня 2024 року № НС-427 "Про призначення службового розслідування" комісією, розглянувши зібрані матеріали службового розслідування стосовно сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_1 , пожежного-рятувальника 11 державної пожежно-рятувальної частини (смт. Диканька) 1 державного пожежно - рятувального загону (м. Полтава) Головного управління ДСНС України у Полтавській області, встановлено:

26 серпня 2024 року підполковник служби цивільного захисту Береговий С. В. начальник відділу персоналу Головного управління ДСНС України у Полтавській області, подав до Головного управління доповідну записку №931-ДЗ/61, в якій повідомив, що 26 серпня 2024 року сержант служби цивільного захисту ОСОБА_1 , пожежний-рятувальник 11 державної пожежно-рятувальної частини (смт. Диканька) 1 державного пожежно-рятувального загону (м. Полтава) Головного управління ДСНС України у Полтавській області перебував на службі в стані наркотичного сп`яніння.

В умовах воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, оголошеної загальної мобілізації згідно Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 69/2022, приведення єдиної державної системи цивільного захисту у готовність до виконання завдань за призначенням у особливий період із введенням ступеня "Повна готовність" згідно розпорядження Кабінету Міністрів України від 24 лютого 2022 року №181-р, сержант служби цивільного захисту ОСОБА_1 , пожежний-рятувальник 11 державної пожежно-рятувальної частини (смт. Диканька) 1 державного пожежно-рятувального загону (м. Полтава) Головного управління ДСНС України у Полтавській області, проявив низькі моральні якості, які підривають стан службової дисципліни у підрозділі, перебував на службі 26 серпня 2024 року в стані наркотичного сп`яніння. Наказом начальника 1 ДПРЗ (м. Полтава) Головного управління ДСНС України у Полтавській області від 26 серпня 2024 року №154-НК/61-25.03 був відсторонений від несення служби в складі чергового караулу, отже його проступок спричинив зниження боєздатності підрозділу при необхідності ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій та небезпечних подій. Сержант служби цивільного захисту ОСОБА_1 перебував на службі в стані наркотичного сп`яніння, отже співробітник вчинив проступок, не сумісний з подальшим перебуванням на службі, який ганьбить честь і гідність співробітника служби цивільного захисту.

О 10 годині 20 хвилин начальником відділу персоналу підполковником служби цивільного захисту ОСОБА_5 під час розмови з сержантом служби цивільного захисту ОСОБА_1 , пожежним - рятувальником 11 державної пожежно-рятувальної частини (смт. Диканька) 1 державного пожежно - рятувального загону (м. Полтава) Головного управління ДСНС України у Полтавській області були встановлені явні ознаки перебування останнього у стані наркотичного сп`яніння, а саме неприродна блідість шкіри, підвищена рухливість, говірливість. З метою підтвердження чи спростування даного факту ОСОБА_1 було запропоновано пройти медичне освідчення на стан наркотичного сп`яніння в Диканській ЦРЛ. Прибувши до Диканської ЦРЛ було встановлено, що в даному медичному закладі заключення про стан перебування в наркотичному сп`янінні не проводяться та не надаються. Лікарем Диканської ЦРЛ був наданий експрес тест "RAPID DIAGNOSTIC TEST" та роз`яснено про можливість його проходження в підрозділі. Прибувши до підрозділу ОСОБА_1 було запропоновано пройти даний експрес тест, після проходження якого було встановлено факт перебування в організмі ОСОБА_1 наркотичних речовин, а саме марихуана (ТНС). Про що в підрозділі було складено відповідний Акт №11 від 26 серпня 2024 року та здійснено фотофіксацію тесту.

З метою підтвердження чи спростування факту перебування в стані наркотичного сп`яніння, який був виявлений за допомогою експрес тесту "RAPID DIAGNOSTIC TEST", ОСОБА_1 було запропоновано пройти медичне обстеження в медичному закладі м. Полтава, на що ОСОБА_1 відмовився, про що було складено відповідний Акт № 12 від 26 серпня 2024 року. Під час розмови поводився неадекватно та втік з приміщення підрозділу і поїхав на власному автомобілі в невідомому напрямку. На дзвінки від заступника начальника 11 ДПРЧ майора служби цивільного захисту ОСОБА_6 не відповідав. До підрозділу ОСОБА_1 повернувся лише після дзвінка начальника караулу 11 ДПРЧ капітана служби цивільного захисту ОСОБА_2 , при цьому відмовлявся від конструктивної розмови.

До книги служби 11 ДПРЧ 1 ДПРЗ зроблено запис про відсторонення пожежного-рятувальника 11 ДПРЧ 1 ДПРЗ (м. Полтава) сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_1 від чергування.

Наказом начальника 1 ДПРЗ (м. Полтава) Головного управління полковника служби цивільного захисту Боканя І. Г. від 26 серпня 2024 року № 154-НК/61-25.03 "Про відсторонення від несення служби" сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_1 , пожежного-рятувальника 11 ДПРЧ (смт. Диканька) 1 ДПРЗ (м. Полтава) Головного управління ДСНС України у Полтавській області, відсторонено від несення служби на добовому чергуванні з 10 години 20 хвилин 26 серпня 2024 року.

В своєму письмовому поясненні від 28 серпня 2024 року сержант служби цивільного захисту ОСОБА_1 , пожежний-рятувальник 11 державної пожежно-рятувальної частини (смт. Диканька) 1 державного пожежно-рятувального загону (м. Полтава) Головного управління ДСНС України у Полтавській області, не визнав факт перебування у стані наркотичного сп`яніння 26 серпня 2024 року.

В своєму письмовому поясненні від 28 серпня 2024 року майор служби цивільного захисту ОСОБА_6 , заступник начальника 11 державної пожежно-рятувальної частини (смт. Диканька) 1 державного пожежно-рятувального загону (м. Полтава) Головного управління ДСНС України у Полтавській області зазначив, що він був свідком проходження ОСОБА_1 26 серпня 2024 року експрес тесту "RAPID DIAGNOSTIC TEST", за наслідками проведення якого факт перебування в організмі ОСОБА_1 наркотичних речовин підтвердився.

Перебування на службі 26 серпня 2024 року у стані наркотичного сп`яніння сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_1 , пожежного-рятувальника 11 державної пожежно-рятувальної частини (смт. Диканька) 1 державного пожежно-рятувального загону (м. Полтава) Головного управління ДСНС України у Полтавській області, в умовах воєнного стану призвело до негативного впливу на стан службової дисципліни, знизило готовність підрозділу до дій за призначенням, а також могло стати наслідком неналежного виконання ним службових обов`язків під час реагування на надзвичайні ситуації чи події, призвести до невірної оцінки обстановки на місці події, неврятування людей чи заподіяння шкоди їх життю чи здоров`ю під час ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, що як наслідок спричинило б не готовність підрозділу до проведення аварійно-рятувальних та інших невідкладних робіт, незабезпечення оперативного реагування на надзвичайні ситуації та інші небезпечні події, які спричинені вторгненням військ російської федерації і веденням бойових дій на території України.

Таким чином, сержант служби цивільного захисту ОСОБА_1 , пожежний-рятувальник 11 державної пожежно-рятувальної частини (смт. Диканька) 1 державного пожежно-рятувального загону (м. Полтава) Головного управління ДСНС України у Полтавській області 26 серпня 2024 року прибув на службу у стані наркотичного сп`яніння, що відповідно до статті 58 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, затвердженого Законом України 05 березня 2009 року № 1068-VI, є грубим порушенням службової дисципліни.

Службову дисципліну сержант служби цивільного захисту ОСОБА_1 , пожежний-рятувальник 11 державної пожежно-рятувальної частини (смт. Диканька) 1 державного пожежно-рятувального загону (м. Полтава) Головного управління ДСНС України у Полтавській області, порушував і раніше, а саме: за запізнення на службу та прибуття на службу у нетверезому стані наказом Шишацького РВ ГУ МНС України у Полтавській області від 17 серпня 2010 року № 48 на нього накладено дисциплінарне стягнення - догана; за запізнення на службу наказом Шишацького РВ ГУ МНС України у Полтавській області від 03 вересня 2010 року № 52 на нього накладено дисциплінарне стягнення - сувора догана; за грубе порушення службової дисципліни, а саме: за невихід на службу без поважних причин наказом ДПРЧ- 11 ТУ МНС України у Полтавській області від 29 серпня 2013 року №16ос на нього накладено дисциплінарне стягнення - догана; за приховування відомостей про вчинення адміністративного правопорушення наказом ДПРЧ-11 УДСНС України у Полтавській області від 06 листопада 2013 року № 29ос на нього накладено дисциплінарне стягнення - попередження про неповну службову відповідність; за невихід на службу без поважних причин наказом ДПРЧ-11 ГУ ДСНС України у Полтавській області від 02 березня 2016 року №8ос на нього накладено дисциплінарне стягнення - сувора догана; за грубе порушення службової дисципліни, а саме порушення встановленого розпорядку дня наказом 1 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Полтавській області від 26 червня 2020 року № 143 ос на нього накладено дисциплінарне стягнення - догана. На даний час діючих дисциплінарних стягнень не має.

На час завершення службового розслідування заперечень, заяв, клопотань чи додаткових документів від ОСОБА_1 до комісії під час проведення службового розслідування не надійшло.

Підсумовуючи, відповідач зазначив :

1. Службове розслідування по факту перебування 26 серпня 2024 року на службі в стані наркотичного сп`яніння сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_1 , пожежного-рятувальника 11 державної пожежно-рятувальної частини (смт. Диканька) 1 державного пожежно-рятувального загону (м. Полтава) Головного управління ДСНС України у Полтавській області, вважати закінченим.

2. Факт перебування на службі 26 серпня 2024 року в стані наркотичного сп`яніння сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_1 , пожежного-рятувальника 11 державної пожежно-рятувальної частини (смт. Диканька) 1 державного пожежно-рятувального загону (м. Полтава) Головного управління ДСНС України у Полтавській області підтвердився.

3. Встановлено факт грубого порушення службової дисципліни 26 серпня 2024 року сержантом служби цивільного захисту ОСОБА_1 , пожежним-рятувальником 11 державної пожежно - рятувальної частини (смт. Диканька) 1 державного пожежно - рятувального загону (м. Полтава) Головного управління ДСНС України у Полтавській області, а саме перебування на службі в стані наркотичного сп`яніння, що в умовах воєнного стану призвело до негативного впливу на стан службової дисципліни, знизило готовність підрозділу до дій за призначенням, а також могло стати наслідком неналежного виконання ним службових обов`язків під час реагування на надзвичайні ситуації чи події, призвести до невірної оцінки обстановки на місці події, не врятування людей чи заподіяння шкоди їх життю чи здоров`ю під час ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, що як наслідок спричинило б не готовність підрозділу до проведення аварійно-рятувальних та інших невідкладних робіт, незабезпечення оперативного реагування на надзвичайні ситуації та інші небезпечні події, які спричинені вторгненням військ російської федерації і веденням бойових дій на території України.

4. Допущене порушення службової дисципліни сержантом служби цивільного захисту ОСОБА_1 , пожежним-рятувальником 11 державної пожежно-рятувальної частини (смт. Диканька) 1 державного пожежно-рятувального загону (м. Полтава) Головного управління ДСНС України у Полтавській області стало можливим внаслідок особистої недисциплінованості та безвідповідальності.

В якості пропозиції щодо обрання виду дисциплінарного стягнення вказано :

1. За грубе порушення службової дисципліни, а саме перебування на службі 26 серпня 2024 року в стані наркотичного сп`яніння сержант служби цивільного захисту ОСОБА_1 , пожежний-рятувальник 11 державної пожежно-рятувальної частини (смт. Диканька) 1 державного пожежно-рятувального загону (м. Полтава) Головного управління ДСНС України у Полтавській області, під час дії воєнного стану, заслуговує притягнення до суворої дисциплінарної відповідальності.

2. За вчинення грубого дисциплінарного проступку під час воєнного стану, а саме: перебування на службі в стані наркотичного сп`яніння, що в умовах воєнного стану призвело до негативного впливу на стан службової дисципліни, знизило готовність підрозділу до дій за призначенням, а також могло стати наслідком неналежного виконання ним службових обов`язків під час реагування на надзвичайні ситуації чи події, призвести до невірної оцінки обстановки на місці події, неврятування людей чи заподіяння шкоди їх життю чи здоров`ю під час ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, що як наслідок спричинило б не готовність підрозділу до проведення аварійно-рятувальних та інших невідкладних робіт, незабезпечення оперативного реагування на надзвичайні ситуації та інші небезпечні події, які спричинені вторгненням військ російської федерації і веденням бойових дій на території України сержант служби цивільного захисту ОСОБА_1 , пожежний-рятувальник 11 державної пожежно-рятувальної частини (смт. Диканька) 1 державного пожежно-рятувального загону (м. Полтава) Головного управління ДСНС України у Полтавській області заслуговує притягнення до крайнього заходу дисциплінарної відповідальності, аж до звільнення зі служби.

3. Начальнику 1 ДПРЗ (м. Полтава) Головного управління ДСНС України у Полтавській області полковнику служби цивільного захисту Боканю І. Г. прийняти рішення щодо позбавлення стимулюючих видів грошового забезпечення за серпень місяць 2024 року, у зв`язку із вчиненням грубого дисциплінарного проступку сержантом служби цивільного захисту ОСОБА_1 , пожежним-рятувальником 11 державної пожежно-рятувальної частини (м. Полтава) 1 державного пожежно-рятувального загону (смт. Диканька) Головного управління ДСНС України у Полтавській області.

Згідно із наказом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області "Про звільнення ОСОБА_1 " від 02 грудня 2024 року № 694-НК/61 (а.с. 36-37): Висновком службового розслідування від 04 вересня 2024 року, призначеного наказом Головного управління ДСНС України у Полтавській області від 26 серпня 2024 року № НС-427 "Про призначення службового розслідування" встановлено факт грубого порушення службової дисципліни 26 серпня 2024 року сержантом служби цивільного захисту ОСОБА_1 , пожежним-рятувальником 11 державної пожежно-рятувальної частини (смт. Диканька) 1 державного пожежно-рятувального загону (м. Полтава) Головного управління ДСНС України у Полтавській області, а саме перебування на службі в стані наркотичного сп`яніння, що в умовах воєнного стану призвело до негативного впливу на стан службової дисципліни, знизило готовність підрозділу до дій за призначенням, а також могло стати наслідком неналежного виконання ним службових обов`язків під час реагування на надзвичайні ситуації чи події, призвести до невірної оцінки обстановки на місці події, неврятування людей чи заподіяння шкоди їх життю чи здоров`ю під час ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, що як наслідок спричинило б не готовність підрозділу до проведення аварійно-рятувальних та інших невідкладних робіт, незабезпечення оперативного реагування на надзвичайні ситуації та інші небезпечні події, які спричинені вторгненням військ російської федерації і веденням бойових дій на території України.

В періоди з 28 серпня 2024 року по 06 вересня 2024 року, з 09 вересня 2024 року по 27 вересня 2024 року, з 30 вересня 2024 року по 11 жовтня 2024 року, з 14 жовтня 2024 року по 15 листопада 2024 року, з 18 листопада 2024 року по 22 листопада 2024 року та з 25 листопада 2024 року по 29 листопада 2024 року сержант служби цивільного захисту ОСОБА_1 перебував на лікуванні.

Відповідно до статті 106, 129 Кодексу цивільного захисту України, пунктів 12 та 176 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2013 року №593, враховуючи вищезазначене та керуючись статтями 3, 4, 8, 58, 68, 80 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, у зв`язку з грубим порушенням службової дисципліни та вчиненням дій, що ганьблять та дискредитують особу як представника служби цивільного захисту наказано сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_1 , пожежного-рятувальника 11 державної пожежно -рятувальної частини (смт. Диканька) 1 державного пожежно - рятувального загону (м. Полтава) Головного управління ДСНС України у Полтавській області звільнити із служби цивільного захисту за підпунктом 7 (через службову невідповідність) статті 106 Кодексу цивільного захисту України та пунктом 176 підпунктом 16 (в інших випадках, передбачених законом), Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2013 року № 593, із застосуванням підпункту 5 статті 68 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту (звільнення зі служби через службову невідповідність), вважати таким, який здав справи і припинив виконання обов`язків за посадою, зняти з усіх видів забезпечення та виключити з кадрів ДСНС, 02 грудня 2024 року.

Підстава: висновок службового розслідування, затверджений 04 вересня 2024 року, подання начальника 1 ДПРЗ ОСОБА_7 , згода заступника начальника Головного управління із запобігання надзвичайним ситуаціям Гришаніна В.М., начальника відділу персоналу Головного управління Берегового С.В., особова справа ОСОБА_1 ..

Не погодившись із наказом ГУ ДСНС у Полтавській області "Про звільнення ОСОБА_1 " від 02 грудня 2024 року № 694-НК/61, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з доведення відповідачем правомірності звільнення позивача зі служби в ДСНС у зв`язку зі службовою невідповідністю, зокрема, відсутності підстав для визнання протиправним та скасування оскаржуваного наказу та поновлення позивача на службі в ГУ ДСНС в Полтавській області, оскільки обставини порушення позивачем порядку і правил несення служби, викладені у висновку службового розслідування від 04 вересня 2024 року, знайшли своє підтвердження під час судового розгляду цієї справи, в той час як позивачем не надано належних доказів відсутності його вини у інкримінованому порушенні службової дисципліни.

При цьому судом першої інстанції враховано висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 29 квітня 2020 року у справі № 822/1523/16, відповідно до якого, особами, що не відповідають займаним посадам, є не тільки працівники в силу фізичного стану, хвороби, неналежної професійної підготовки, але й особи, які порушують установлені чинним законодавством порядок і правила несення служби. До таких осіб можна віднести й осіб, які зловживали своїми правами, порушували встановлені чинним законодавством обов`язки по виконанню служби.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів зазначає таке.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частин першої третьої статті 101 КЦЗ України служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період.

Порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається цим Кодексом та положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України.

На рядовий і начальницький склад служби цивільного захисту поширюється дія Дисциплінарного статуту, затвердженого законом.

Відповідно до Положення № 593 служба цивільного захисту є державною службою особливого характеру, яка забезпечує пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, вживає заходів до запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідації їх наслідків у мирний час та в особливий період.

Особами рядового і начальницького складу служби цивільного захисту (далі-особи рядового і начальницького складу) є громадяни, які у добровільному порядку прийняті на службу цивільного захисту за контрактом і яким присвоєно відповідно до цього Положення спеціальні звання. Для осіб рядового і начальницького складу встановлюється п`ятиденний 40-годинний робочий тиждень з двома вихідними днями, а для осіб рядового і начальницького складу, курсантів (слухачів) закладів освіти цивільного захисту - шестиденний робочий тиждень з одним днем відпочинку. Несення внутрішньої, гарнізонної та караульної служби особами рядового і начальницького складу може здійснюватися понад установлену тривалість робочого часу.

Особи рядового і начальницького складу користуються правами і виконують службові обов`язки відповідно до законодавства та цього Положення. Особи рядового і начальницького складу можуть бути заохочені або притягнуті до дисциплінарної відповідальності у порядку, передбаченому Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту. Звільнення осіб рядового і начальницького складу із служби цивільного захисту здійснюється: у запас Збройних Сил (з постановкою на військовий облік) - якщо звільнені особи не досягли граничного віку перебування в запасі, встановленого Законом України "Про військовий обов`язок і військову службу", і за станом здоров`я придатні до військової служби.

На виконання пункту 176 Положення № 593, контракт про проходження служби цивільного захисту припиняється (розривається), а особи рядового і начальницького складу звільняються із служби цивільного захисту: 1) у зв`язку із закінченням строку контракту, про що особи рядового і начальницького складу попереджаються за два тижні; 2) за віком - у разі досягнення граничного віку перебування на службі, про що особи рядового і начальницького складу попереджаються за два тижні; 3) за станом здоров`я - на підставі висновку центральної лікарсько-експертної комісії ДСНС про непридатність або обмежену придатність до служби; 4) у зв`язку із скороченням штатів - у разі неможливості використання на службі у зв`язку із скороченням штатів або проведенням організаційно-штатних заходів, про що особи рядового і начальницького складу попереджаються за два місяці; 5) відповідно до заяви особи, яка звільняється у зв`язку із сімейними обставинами або з інших поважних причин, перелік яких встановлюється Кабінетом Міністрів України; 6) у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу; 7) у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту керівництвом відповідного органу чи підрозділу цивільного захисту; 8) у зв`язку з набранням законної сили обвинувальним вироком суду; 10) у разі неможливості переведення на іншу посаду у зв`язку з прямим підпорядкуванням близькій особі; 10-1) у разі наявності реального чи потенційного конфлікту інтересів, який має постійний характер і не може бути врегульований в інший спосіб; 10-2) через службову невідповідність; 10-3) у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту; 10-4) за згодою сторін; 10-5) у зв`язку з переведенням у встановленому порядку на роботу (службу) до іншого органу державної влади; 11) у зв`язку з набуттям громадянства іноземної держави; 12) в інших випадках, передбачених законом.

Згідно із пунктом 182 Положення № 593, контракт про проходження служби цивільного захисту може бути розірвано достроково з ініціативи ДСНС, яку представляє керівництво органу чи підрозділу цивільного захисту, і особу рядового чи начальницького складу може бути звільнено із служби цивільного захисту у випадках, передбачених підпунктами 2-4, 6 і 8, 10-10-4, 11 пункту 176 і абзацом першим пункту 178 цього Положення.

Відповідно до частин 1, 2 та 3 статті 101 КЦЗ України, служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період.

Порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається цим Кодексом та положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України.

На рядовий і начальницький склад служби цивільного захисту поширюється дія Дисциплінарного статуту, затвердженого Законом.

Згідно із частиною 1 статті 102 КЦЗ України, на службу цивільного захисту приймаються на конкурсній та контрактній основі громадяни України з повною загальною середньою освітою, які відповідають кваліфікаційним вимогам і здатні за своїми особистими, діловими та моральними якостями, освітнім і професійним рівнем, станом здоров`я виконувати свій службовий обов`язок.

Пунктом 1 частини 1 статті 103 КЦЗ України визначено, що про проходження служби цивільного захисту може бути укладено контракт про проходження служби цивільного захисту - з особою, яка призначається на посаду рядового або начальницького складу служби цивільного захисту.

Згідно із частиною 4 статті 103 КЦЗ України, форма, порядок і правила укладання контракту, припинення (розірвання) контракту, а також наслідки припинення (розірвання) контракту визначаються положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 8 частини 2 статті 106 КЦЗ України, контракт припиняється (розривається), а особи рядового і начальницького складу звільняються із служби цивільного захисту у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту.

Згідно із пунктом 29 Положення № 593, особи рядового і начальницького складу можуть бути заохочені або притягнуті до дисциплінарної відповідальності у порядку, передбаченому Дисциплінарним статутом.

Пунктом 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - бездоганне та неухильне виконання особами рядового і начальницького складу службових обов`язків, установлених Кодексом цивільного захисту України, цим Статутом, іншими нормативно-правовими актами та контрактом про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту (далі - контракт).

Службова дисципліна ґрунтується на усвідомленні особами рядового і начальницького складу своїх службових обов`язків та вірності Присязі, що складається особами рядового і начальницького складу відповідно до закону (в подальшому - Присяга) (п. 2 Дисциплінарного статуту).

Службова дисципліна в органах і підрозділах цивільного захисту зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу під час проходження служби: виконувати вимоги Присяги, контракту, накази начальників, додержуватися цього Статуту та інших нормативно-правових актів; захищати життя, здоров`я, права та власність громадян, територію, інтереси суспільства і держави у разі виникнення надзвичайних ситуацій; бути чесним, сумлінним і дисциплінованим; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов`язані із службою, не шкодувати сил під час виконання поставлених завдань; постійно вдосконалювати професійну майстерність, підвищувати свій професійний рівень; додержуватися норм професійної та службової етики, не вчиняти дій, що можуть призвести до неналежного виконання службових обов`язків, бути вільним від впливу політичних партій і громадських організацій; поважати людську гідність і бути готовим у будь-який час надати допомогу людям; сприяти зміцненню службової дисципліни, виявляти повагу до начальників та старших за званням, бути ввічливим, додержуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; зберігати державну таємницю та іншу охоронювану законом інформацію; берегти та підтримувати в належному стані передані їй у користування майно і техніку (пункт 3 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до пункту 57 Дисциплінарного статуту, дисциплінарні стягнення накладаються на осіб рядового і начальницького складу за порушення ними службової дисципліни.

Згідно із пунктом 8 Дисциплінарного статуту, порушення службової дисципліни - протиправне, винне (умисне чи необережне) діяння або бездіяльність особи рядового чи начальницького складу, спрямоване на недодержання вимог Присяги, зокрема на невиконання або неналежне виконання службових обов`язків, перевищення прав, порушення обмежень і заборон, установлених законодавством з питань проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту, чи вчинення інших дій, що ганьблять або дискредитують особу як представника служби цивільного захисту.

Відповідно до пункту 58 Дисциплінарного статуту, грубим дисциплінарним проступком служби цивільного захисту вважається: факт грубого порушення службової дисципліни, а саме: невихід на службу без поважних причин; порушення встановленого керівником органу чи підрозділу цивільного захисту розпорядку дня; вживання алкогольних напоїв чи наркотичних засобів у службовий час, прибуття на службу в нетверезому стані чи стані наркотичного сп`яніння; порушення статутних правил несення служби; втрата службового посвідчення, службових документів; невиконання наказів та розпоряджень начальників, що призвело до неготовності до дій за призначенням та зриву виконання покладених на орган чи підрозділ цивільного захисту завдань; порушення вимог законів та інших нормативно-правових актів, що призвело до псування або втрати закріпленого майна, обладнання та техніки, інших матеріальних збитків, а також завдало шкоди здоров`ю особовому складу органу чи підрозділу цивільного захисту або іншим особам; самовільне відлучення курсантів (слухачів) з розташування навчального закладу; невиконання індивідуальних планів роботи науковим, науково-педагогічним, педагогічним складом, ад`юнктами, докторантами; вчинення інших дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні службових обов`язків, які підривають авторитет органів та підрозділів цивільного захисту, а також не сумісні з подальшим проходженням служби цивільного захисту.

Статтями 68, 69 Дисциплінарного статуту передбачено, що на осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; звільнення зі служби, у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту, у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність.

На осіб начальницького складу за порушення службової дисципліни, крім зазначених у пункті 68 цього Статуту, можуть накладатися дисциплінарні стягнення у вигляді: звільнення з посади; пониження у спеціальному званні на один ступінь.

Колегією суддів встановлено, що нормативною підставою для прийняття відповідачем спірного наказу № 694-НК/61 від 02.12.2024 слугувало порушення позивачем приписів статей 106, 129 КЦЗ України, пунктів 12 та пункту 176 Положення № 593, а фактичною - грубе порушення ОСОБА_1 службової дисципліни, що виразилось у перебуванні на службі у стані наркотичного сп`яніння, що було розцінене як службова невідповідність через вчинення дій, що ганьблять та дискредитують особу як представника служби цивільного захисту.

Відповідно до пункту 83 Дисциплінарного статуту, прийняттю начальником рішення про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення за суттєвий грубий дисциплінарний проступок може передувати службове розслідування, яке призначається виданим наказом начальника з метою з`ясування всіх обставин, а також уточнення причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня тяжкості правопорушення та розміру заподіяної шкоди.

Порядок проведення службових розслідувань щодо порушень службової дисципліни, у тому числі вчинення дій, за які передбачено адміністративну чи кримінальну відповідальність (в подальшому - порушення службової дисципліни), скоєних особою (особами) рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, у тому числі слухачами і курсантами навчальних закладів сфери управління ДСНС України (далі-особи рядового і начальницького складу), права й обов`язки посадових осіб при проведенні службового розслідування, оформлення його результатів та прийняття за ним рішення визначає «Інструкція про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту», затверджена наказом Міністерства внутрішніх справ України № 515 від 05.05.2015 (далі Інструкція № 515).

Згідно із пунктом 2 розділу І Інструкції № 515, метою проведення службового розслідування є встановлення: обставин (часу, місця) і наслідків порушення службової дисципліни; осіб, винних у вчиненні порушення службової дисципліни, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали передумови для їх спричинення; наявності причинного зв`язку між порушенням службової дисципліни особи (осіб), щодо якої (яких) було призначено службове розслідування, та його наслідками; причин порушення службової дисципліни та умов, що йому сприяли; вимог чинного законодавства, які було порушено; ступеня провини кожної з осіб, причетних до порушення службової дисципліни, та мотивів протиправної поведінки особи (осіб) рядового чи начальницького складу, її (їх) ставлення до скоєного.

Відповідно до пункту 1 розділу VІІ Інструкції № 515, підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин.

Якщо вину особи рядового або начальницького складу повністю доведено, за результатами службового розслідування начальник, який призначив службове розслідування, визначає вид дисциплінарного стягнення щодо порушника та доручає підготувати проект відповідного наказу щодо його накладення (пункт 2 розділу VІІІ Інструкції № 515).

Недотримання працівником ДСНС службової дисципліни, неналежне виконання обов`язків, є наслідком вчинення ним дисциплінарного проступку та можливості подальшого притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності. При цьому, обставини дисциплінарного проступку мають встановлюватись під час службового розслідування. В той же час, вирішення питання про застосування того чи іншого виду дисциплінарного стягнення, необхідно виходити з характеру проступку, обставин, за яких його вчинено, яку завдано ним (могло бути завдано) шкоду.

Складовими дисциплінарного проступку, що характеризують його об`єктивну та суб`єктивну сторони, є: дії (бездіяльність) працівника; невиконання або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між його діями (бездіяльністю) та невиконанням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність роботодавцем наявності будь-якої з цих складових виключає наявність дисциплінарного проступку

Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права, викладений у постановах Верховного Суду 16.05.2018 у справі № 712/6576/17, від 04.12.2019 у справі №825/1203/17 та від 22.04.2020 у справі № 826/23872/15.

Порядок організації внутрішньої, гарнізонної та караульної служб в органах та підрозділах Державної служби України з надзвичайних ситуацій Державної служби України з надзвичайних ситуацій, який затверджено наказом Міністерства внутрішніх справ України від 10 лютого 2022 року № 116, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 19 травня 2022 року за № 534/37870 (далі Порядок № 116), визначає основні вимоги до організації внутрішньої, гарнізонної та караульної служб у територіальних органах і підпорядкованих їм підрозділах, аварійно-рятувальних формуваннях центрального підпорядкування (далі - АРФ ЦП), підрозділах забезпечення та закладах освіти із специфічними умовами навчання, які належать до сфери управління ДСНС Державної служби України з надзвичайних ситуацій (далі - органи та підрозділи ДСНС).

Відповідно до пункту 9 глави І розділу IV Порядку № 116 до несення служби у складі чергових караулів (змін) ПРП, АРФ ЦП та АРЗ СП заборонено залучати осіб, які не мають відповідної підготовки, не можуть нести караульну службу за станом здоров`я, знаходяться в стані алкогольного (наркотичного) сп`яніння або відсторонені від виконання обов`язків.

Згідно із пунктами 9-10 глави І розділу V Порядку № 116 у разі підозри щодо перебування особового складу під час чергування або несення служби в стані алкогольного (наркотичного) сп`яніння начальник підрозділу протягом не пізніше ніж двох годин організовує його направлення до закладу охорони здоров`я, що здійснює виявлення стану сп`яніння.

У разі підтвердження перебування особового складу під час чергування або несення служби в стані алкогольного (наркотичного) сп`яніння або відмови особового складу проходити медичний огляд начальник підрозділу ініціює проведення щодо таких осіб службового розслідування та накладення дисциплінарного стягнення відповідно до Інструкції № 515.

Згідно із підпунктом 3 пункту 1 розділу II Інструкції № 515 службові розслідування призначаються в разі уживання алкогольних напоїв чи наркотичних засобів у службовий час, прибуття на службу в нетверезому стані чи стані наркотичного сп`яніння.

З аналізу вищенаведених норм, що регулюють порядок несення служби в органах цивільного захисту вбачається, що особи рядового і начальницького складу органів ДСНС під час виконання своїх посадових обов`язків зобов`язані неухильно дотримуватися загальновизнаних норм поведінки, дбати про авторитет ДСНС, забезпечувати високу якість роботи, дотримуватись внутрішнього трудового розпорядку. Не допускати, у тому числі у позаробочий час, дій і вчинків, які можуть зашкодити інтересам ДСНС чи негативно вплинути на репутацію працівників ДСНС. Вчинення працівником ДСНС дій, що ганьблять або дискредитують особу як представника служби цивільного захисту, зокрема, вживання алкогольних напоїв чи наркотичних засобів у службовий час, прибуття на службу в нетверезому стані чи стані наркотичного сп`яніння, вважається порушенням службової дисципліни та є підставою для призначення службового розслідування за даним фактом. Особа рядового або начальницького складу, стосовно якої проводиться службове розслідування, має право, зокрема, надавати усні чи письмові пояснення, документи, робити заяви, вимагати додаткового вивчення пояснень осіб, які обізнані або причетні до порушення службової дисципліни, а також в опитуванні інших осіб, яким відомі обставини, що вивчаються під час службового розслідування; звертатися з клопотанням про витребування й долучення до матеріалів службового розслідування нових документів, інших матеріальних носіїв інформації. Керівники ДСНС, територіальних органів, підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління ДСНС чи її структурних підрозділів, у разі виявлення чи отримання повідомлення про порушення трудової дисципліни у межах повноважень та відповідно до законодавства зобов`язані вжити заходів щодо припинення виявленого порушення, усунення його наслідків та накладення на винного дисциплінарного стягнення. На осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни може накладатися такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення зі служби у зв`язку із вчиненням проступку, не

При цьому звільнення особи на підставі службової невідповідності можливе у разі порушення такою особою установлених чинним законодавством порядку і правил несення служби. Звільнення осіб рядового і начальницького складу зі служби у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту, у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту або через службову невідповідність є крайнім заходом дисциплінарного впливу і може застосовуватися у разі, якщо вчинене дисциплінарне правопорушення не сумісне з перебуванням на службі цивільного захисту.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції під час дослідження матеріалів справи, що членами комісії ГУ ДСНС України у Полтавській області підполковником служби цивільного захисту Береговим Сергієм Володимировичем, заступником начальника відділу персоналу ГУ ДСНС України у Полтавській області підполковником служби цивільного захисту Литвином Андрієм Миколайовичем, заступником начальника 11 ДПРЧ 1 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Полтавській області майором служби цивільного захисту Хлонь Ігорем Миколайовичем складено акт від 26 серпня 2024 року про те, що 26 серпня 2024 року о 10 год. 20 хв. проведено експрес тест «RAPID DIAGNOSTIC TEST» на предмет наявності наркотичних речовин в організмі пожежного-рятувальника 11 ДПРЧ 1 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Полтавській області сержанта служби цивільного захисту Перевая Олега Володимировича та за результатами тестування виявлено позитивний тест на марихуану (ТНС).

Також членами комісії ГУ ДСНС України у Полтавській області підполковником служби цивільного захисту Береговим Сергієм Володимировичем, заступником начальника відділу персоналу ГУ ДСНС України у Полтавській області підполковником служби цивільного захисту Литвином Андрієм Миколайовичем, заступником начальника 11 ДПРЧ 1 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Полтавській області майором служби цивільного захисту Хлонь Ігорем Миколайовичем складено акт від 26 серпня 2024 року про те, що, 26 серпня 2024 року о 10 год. 50 хв. пожежному-рятувальнику 11 ДПРЧ 1 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Полтавській області сержанту служби цивільного захисту ОСОБА_1 було запропоновано пройти обстеження в медичному закладі м. Полтава на предмет наявності наркотичних речовин в організмі, на що останній відмовився.

Колегія суддів зауважує, що з огляду на наявні в матеріалах справи письмові пояснення позивача від 28.08.2024 (а.с. 41), з яких вбачається, що ОСОБА_1 особисто зазначив, що відмовився від проходження медичного огляду для встановлення наявності в його організмі наркотичних речовин в медичному закладі м. Полтава, у зв`язку із сумнівами в об`єктивності проведеного тестування та кваліфікації працівників ДСНС, які його проводили, оскільки вони не є медиками, твердження позивача про те, що він не був обізнаний про складання відносно нього вищенаведених актів, а також про те, що йому не пропонувалось проходження медичного огляду у м. Полтава після проходження експрес тесту, який виявив позитивний результат, є такими, що спростовані під час апеляційного перегляду справи.

Отже, враховуючи доведений матеріалами справи факт відмови позивача від проходження медичного огляду та приписи пунктів 9-10 глави І розділу V Порядку № 116, колегія суддів дійшла висновку, що у відповідача були наявні підстави для проведення службового розслідування відносно ОСОБА_1 .

Так, 26 серпня 2024 року начальник відділу персоналу Головного управління ДСНС України у Полтавській області підполковник служби цивільного захисту Береговий С. В. подав до ГУ ДСНС у Полтавській області доповідну записку № 931-ДЗ/61, відповідно до якої доцільно призначити службове розслідування за фактом перебування 26 серпня 2024 року сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_1 , пожежного-рятувальника 11 державної пожежно-рятувальної частини (смт Диканька) 1 державного пожежно-рятувального загону (м. Полтава) Головного управління ДСНС України у Полтавській області на службі в стані наркотичного сп`яніння. Одночасно повідомлено про те, що у зв`язку з перебуванням ОСОБА_1 26 серпня 2024 року на службі в стані наркотичного сп`яніння сержанта служби цивільного захисту, наказом 1 ДПРЗ позивача відсторонено від несення служби.

Під час службового розслідування досліджено зібрані матеріали і відомості про дисциплінарний проступок, зокрема експрес тест «RAPID DIAGNOSTIC TEST» на предмет наявності наркотичних речовин в організмі пожежного-рятувальника 11 ДПРЧ 1 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Полтавській області сержанта служби цивільного захисту Перевая Олега Володимировича; письмові пояснення заступника начальника 11 ДПРЧ 1 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Полтавській області майора служби цивільного захисту Хлоня Ігоря Миколайовича від 28 серпня 2024 року стосовно того, що процес проведення тесту відбувався у його присутності; письмові пояснення сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_1 від 28 серпня 2024 року стосовно причини його відмови пройти медичне обстеження в медичному закладі м. Полтава після проходження експрес тесту «RAPID DIAGNOSTIC TEST» та встановлення факту наявності в його організмі наркотичних речовин.

04 вересня 2024 року складено та затверджено Висновок службового розслідування по факту перебування 26 серпня 2024 року на службі в стані наркотичного сп`яніння сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_1 , пожежного-рятувальника 11 державної пожежно-рятувальної частини (смт. Диканька) 1 державного пожежно- рятувального загону (м. Полтава) Головного управління ДСНС України у Полтавській області.

Надаючи оцінку зібраним під час службового розслідування доказам, колегією суддів взято до уваги, що ОСОБА_1 , не погоджуючись з результатами проведеного експрес тесту, мав можливість пройти медичний огляд у медичному закладі в м. Полтава з метою виявлення стану наркотичного сп`яніння і спростувати позицію ГУ ДСНС в Полтавській області, однак без жодних об`єктивних, розумних причин відмовився від проходження такого огляду, що підтверджується дослідженими матеріалами справи.

Колегія суддів не заперечує того факту, що проведення експрес тесту проводилось не медичними працівниками, однак саме з метою кваліфікованої оцінки стану позивача, йому пропонувалось проходження такого огляду у медичному закладі від якого він відмовився.

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції щодо неприйнятності в якості доказу не перебування позивача у стані наркотичного сп`яніння 26.08.2024 - Результату токсикологічного дослідження № 3116 від 28 серпня 2024 року, підписаного лікарем КП «ПО Центр терапії залежностей ПОР » ОСОБА_8 , згідно з яким в результаті аналізу, проведеного 26 серпня 2024 року з 09 год 55 хв (початок аналізу) по 12 год 30 хв (закінчено аналіз), наркотичних речовин в сечі ОСОБА_1 не виявлено, з огляду на те, що у цей проміжок часу позивач перебував на службі та о 10 год 20 хв 26 серпня 2024 року йому проведено експрес тест «RAPID DIAGNOSTIC TEST» на предмет наявності наркотичних речовин в організмі, а о 10 год 50 хв 26 серпня 2024 року йому пропонувалося пройти обстеження в медичному закладі м. Полтава на предмет наявності наркотичних речовин в організмі, про що свідчать акти від 26 серпня 2024 року.

Крім того, наказом начальника 1 ДПРЗ (м. Полтава) Головного управління полковника служби цивільного захисту Боканя І. Г. від 26 серпня 2024 року № 154-НК/61-25.03 «Про відсторонення від несення служби» сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_1 , пожежного-рятувальника 11 ДПРЧ (смт. Диканька) 1 ДПРЗ (м. Полтава) Головного управління ДСНС України у Полтавській області відсторонено від несення служби на добовому чергуванні 26 серпня 2024 року з 10 години 20 хвилин.

З огляду на викладене, перебування позивача у м. Полтава в КП «ПО Центр терапії залежностей ПОР» у проміжок часу з 09 год 55 хв (початок аналізу) по 12 год 30 хв (закінчено аналіз) 26 серпня 2024 року об`єктивно є сумнівним, оскільки знаходження ОСОБА_1 одночасно у двох установах за різними адресами у вказаний вище час є фізично немождивим.

Крім того, вказаний Результат токсикологічного дослідження № 3116 від 28 серпня 2024 року з незрозумілих причин не долучався позивачем до матеріалів службового розслідування, не зважаючи на те, що ОСОБА_1 було надано право подавати пояснення та докази з приводу інкримінованого йому дисциплінарного порушення, яким він не скористався.

Враховуючи, що за змістом пункту 58 Дисциплінарного статуту грубим дисциплінарним проступком служби цивільного захисту вважається прибуття на службу в стані наркотичного сп`яніння, відмова позивача у проходженні медичного огляду є самостійним складом дисциплінарного проступку.

Підсумовуючи наведене вище, колегія суддів вважає, що з огляду на відмову ОСОБА_1 від пропозиції пройти медичний огляд та встановлені висновком службового розслідування від 04 вересня 2024 року обставини порушення позивачем порядку і правил несення служби, які знайшли своє підтвердження під час судового розгляду цієї справи, посилання апелянта на те, що матеріали дисциплінарного провадження не містять ознак та підстав звільнення позивача через службову невідповідність, підлягають відхиленню.

Беручи до уваги, що наявність або відсутність достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку у діях позивача, встановлюються саме за наслідками проведення службового розслідування відносно таких подій шляхом надання відповідної оцінки і вказаним документам, наявність постанови Полтавського апеляційного суду від 11 лютого 2025 року у справі № 552/5788/24, якою закрито провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за частиною 1 статті 130 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, не є підставою для скасування оскаржуваного наказу про призначення та проведення службового розслідування.

Крім того, слід зазначити, що Верховним Судом сформовано усталену практику, відповідно до якої вчинення працівником діяння, за яке передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного. Підстави притягнення до кримінальної чи адміністративної відповідальності не слід ототожнювати із підставами для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності за наслідками службового розслідування, яким встановлено склад дисциплінарного проступку у вигляді порушення службової дисципліни.

Аналогічна правова позиція була неодноразово викладена в постановах Верховного Суду від 24.09.2020 у справі № 420/602/19, від 06.03.2019 у справі №816/1534/16 та від 27.04.2021 у справі № 160/6819/19.

Колегія суддів зазначає, що відсутність факту притягнення позивача до кримінальної або адміністративної відповідальності беззаперечно не підтверджує відсутність в його діях дисциплінарного проступку, оскільки такі обставини встановлюються саме за наслідками реалізації права відповідача на проведення службового розслідування у порядку Дисциплінарного статуту.

Надаючи оцінку доводам позивача про невірне визначення відповідачем підстави звільнення «службова невідповідність» без проведення атестації, колегія суддів зазначає наступне.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 16 листопада 2018 року № 932, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 04 грудня 2018 року за № 1376/32828, затверджено «Правила етичної поведінки працівників Державної служби України з надзвичайних ситуацій, територіальних органів, підприємств, установ та організацій, що належать до сфери її управління» (далі - Правила етичної поведінки).

Відповідно до пункту 1 розділу І Правил етичної поведінки ці Правила є узагальненням стандартів етичної поведінки працівників (крім державних службовців) ДСНС, територіальних органів, підприємств, установ та організацій, що належать до сфери її управління (далі - працівники ДСНС), якими вони зобов`язані керуватися під час виконання своїх посадових обов`язків. Ці Правила ґрунтуються на положеннях Конституції України, законодавства у сфері запобігання корупції, запобігання та протидії дискримінації, забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків та спрямовані на зміцнення авторитету ДСНС, репутації працівників ДСНС.

Пунктом 3 розділу І Правил етичної поведінки визначено, що поведінка працівників ДСНС має забезпечувати довіру суспільства до ДСНС.

Згідно з пунктом 5 розділу І Правил етичної поведінки керівники ДСНС, територіальних органів, підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління ДСНС чи її структурних підрозділів, у разі виявлення чи отримання повідомлення про порушення трудової дисципліни у межах повноважень та відповідно до законодавства зобов`язані вжити заходів щодо припинення виявленого порушення, усунення його наслідків та накладення на винного дисциплінарного стягнення, а в разі виявлення ознак кримінального або адміністративного правопорушення поінформувати правоохоронні органи та спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції.

Загальні обов`язки працівників ДСНС визначено розділом ІІ Правил етичної поведінки.

Так, пунктами 1, 2, 3 та 6 розділу ІІ Правил етичної поведінки визначено, що працівники ДСНС зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати накази ДСНС, накази та доручення своїх керівників, додержуватись трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до матеріальних ресурсів.

У разі отримання для виконання наказу чи доручення, які працівник ДСНС уважає незаконними або такими, що становлять загрозу охоронюваним законом правам, свободам чи інтересам окремих громадян, юридичних осіб, державним або суспільним інтересам, він повинен негайно в письмовій формі повідомити про це керівника органу, в якому він працює.

Працівники ДСНС під час виконання своїх посадових обов`язків зобов`язані неухильно дотримуватися загальновизнаних норм поведінки, бути доброзичливими та ввічливими, дотримуватися високої культури спілкування (не допускати використання нецензурної лексики, підвищеної інтонації), поважати гідність громадян, не виявляти свавілля або байдужості до їхніх правомірних дій та вимог.

Працівники ДСНС мають дбати про авторитет ДСНС не лише відповідно до вимог, визначених цими Правилами, а також в частині дотримання загальновизнаних правил поведінки, охайного зовнішнього вигляду, забезпечення високої якості роботи, дотримання внутрішнього трудового розпорядку.

Колегія суддів зазначає, що чинне законодавство не містить визначення терміну «службова невідповідність». Разом з тим, виходячи із вимог та обмежень, що ставляться до працівників служби цивільного захисту, а також загального розуміння понять, практики Верховного суду України (висновок Верховного Суду України, що викладений у постанові від 11 березня 2014 року у справі №21-13а14), можна дійти висновку, що особами, що не відповідають займаним посадам, є не тільки працівники в силу фізичного стану, хвороби, неналежної професійної підготовки, але й особи, які порушують установлені чинним законодавством порядок і правила несення служби. До таких осіб можна віднести й осіб, які зловживали своїми правами, порушували встановлені чинним законодавством обов`язки по виконанню служби. Отже, у конкретних справах мають значення фактичні обставини, що мали місце і передували звільненню особи. За наявності підстав для звільнення в порядку дисциплінарного стягнення та з урахуванням інших даних про особу така особа може бути звільнена і за підпунктом «службова невідповідність».

Таке визначення осіб, що не відповідають займаним посадам, наведено у постанові Верховного Суду від 29 квітня 2020 року у справі № 822/1523/16.

Враховуючи встановлені обставини у справі, колегія суддів вважає, що факт перебування позивача на робочому місці у стані наркотичного сп`яніння, що ним не спростовано з огляду на відмову пройти медичний огляд у медичному закладі м. Полтава, у розумінні статті 58 Дисциплінарного статуту є грубим порушенням службової дисципліни та відповідно - несумісним з високими вимогами, що висуваються до працівників ДСНС.

Слід також зазначити, що при обранні виду дисциплінарного стягнення відповідачем враховано обставини того, що службову дисципліну сержант служби цивільного захисту ОСОБА_1 порушував і раніше, а саме: за запізнення на службу та прибуття на службу у нетверезому стані наказом Шишацького РВ ГУ МНС України у Полтавській області від 17 серпня 2010 року № 48 на нього накладено дисциплінарне стягнення - догана; за запізнення на службу наказом Шишацького РВ ГУ МНС України у Полтавській області від 03 вересня 2010 року № 52 на нього накладено дисциплінарне стягнення - сувора догана; за грубе порушення службової дисципліни, а саме: за невихід на службу без поважних причин наказом ДПРЧ- 11 ТУ МНС України у Полтавській області від 29 серпня 2013 року № 16ос на нього накладено дисциплінарне стягнення - догана; за приховування відомостей про вчинення адміністративного правопорушення наказом ДПРЧ-11 УДСНС України у Полтавській області від 06 листопада 2013 року №29ос на нього накладено дисциплінарне стягнення - попередження про неповну службову відповідність; за невихід на службу без поважних причин наказом ДПРЧ-11 ГУ ДСНС України у Полтавській області від 02 березня 2016 року №8ос на нього накладено дисциплінарне стягнення - сувора догана; за грубе порушення службової дисципліни, а саме порушення встановленого розпорядку дня наказом 1 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Полтавській області від 26 червня 2020 року № 143 ос на нього накладено дисциплінарне стягнення - догана. На даний час діючих дисциплінарних стягнень не має. На час завершення службового розслідування заперечень, заяв, клопотань чи додаткових документів від ОСОБА_1 до комісії під час проведення службового розслідування не надходило.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відмова позивача від проходження в установленому порядку медичного огляду для підтвердження/спростування стану наркотичного сп`яніння за наявності у нього визначеного законодавством обов`язку його пройти у ситуації, що склалася, призвело до вчинення позивачем дій, що підривали авторитет ДСНС, порушили відповідні норми законодавства та не забезпечили особисте зобов`язання з гідністю нести високе, особливо в умовах воєнного стану, звання працівника ДСНС, що з огляду на систематичні порушення позивачем вимог Дисциплінарного статуту цілком може трактуватись як службова невідповідність та є підставою для звільнення з органів цивільного захисту.

За таких обставин та правового врегулювання, апеляційний суд дійшов висновку про правомірність застосування до позивача дисциплінарного стягнення за вчинення дисциплінарного проступку, адже поведінка позивача як працівника ДСНС суперечила загальним принципам, встановленим для співробітників органів цивільного захисту.

При цьому відповідачем правомірно обрано позивачу такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення зі служби в поліції, адже вчинений позивачем проступок є таким, що негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів ДСНС з боку суспільства, і такий захід дисциплінарного впливу застосовано відповідачем обґрунтовано, розсудливо, пропорційно, тобто з урахуванням балансу між несприятливими наслідками та цілями, на досягнення яких він спрямований.

Відповідно до частини 2 статті 74 КАС України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно з частинами першою та другою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Оскільки доводи позивача, покладені в основу позову та апеляційної скарги, визнано судом апеляційної інстанції безпідставними, та не встановлено процедурних порушень із боку відповідача під час проведення службового розслідування та видання наказу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області "Про звільнення ОСОБА_1 " від 02 грудня 2024 року № 694-НК/61, при прийнятті якого відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлений законом, добросовісно та розсудливо, з урахуванням всіх обставин справи, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог в частині скасування спірного наказу.

З огляду на правомірність накладеного на позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення з займаної посади, у зв`язку із наявністю факту вчиненого ОСОБА_1 діяння, відсутні підстави для поновлення позивача на службі в ГУ ДСНС України в Полтавській області та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, що зумовлює відмову у задоволенні позову в цій частині.

Така правова позиція узгоджується з висновком Верховного Суду, який викладений у постановах від 28 листопада 2019 року у справі № 120/860/19а та від 04 грудня 2019 року у справі № 824/355/17-а.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Суд, у цій справі, також враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (п. 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору по даній справі, колегія суддів дійшла висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи сторін, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право: залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.

Зважаючи на результат апеляційного розгляду справи, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись ч. 4 ст. 241, ст. ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 326-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 17.02.2025 по справі № 440/15188/24 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя Т.С. Перцова
Судді С.П. Жигилій Я.М. Макаренко