Справа № 120/11694/24
Суддя: Віятик Наталія Володимирівна
Дата ухвалення: 2025-07-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

02 липня 2025 р. Справа № 120/11694/24

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Віятик Наталії Володимирівни, розглянувши у письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії.

Позовні вимоги мотивовані протиправністю дій відповідача щодо відмови у видаленні з інтегрованої інформаційно-пошукової системи "Інформаційний портал Національної поліції України" інформації про наявність протоколу про адміністративне правопорушення за частиною 1 статті 130 КУпАП від 19.06.2020.

Ухвалою від 09.09.2024 позовну заяву залишено без руху.

У встановлений судом строк представником позивача усунено недоліки позовної заяви. Крім того, уточнено зміст позовних вимог, відповідно до яких позивач просить:

- визнати протиправними дії Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції щодо не зняття з автоматизованого обліку електронної картки правопорушення ОСОБА_1 за частиною 1 статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення (протокол про адміністративне правопорушення серія БД №202898 від 19.06.2020 року) в інформаційній підсистемі "Адміністративна практика" інформаційно-комунікаційній системі "Інформаційний портал Національної поліції України";

- зобов`язати Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції зняти з автоматизованого обліку електронну картку правопорушення ОСОБА_1 за частиною 1 статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення (протокол про адміністративне правопорушення серія БД №202898 від 19.06.2020 року) в інформаційній підсистемі "Адміністративна практика" інформаційно-комунікаційній системі "Інформаційний портал Національної поліції України".

Ухвалою від 20.09.2024 відкрито провадження в адміністративній справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

04.10.2024 на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Зокрема зазначає, що за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії БД № 202898 від 19.06.2020, рішення про накладення адміністративного стягнення або закриття провадження відповідно до статті 247 КУпАП відсутнє, а такі рішення приймаються судом, УПП в Житомирській області ДПП не має повноважень зняття з обліку електронної картки правопорушення ІП «Адмінпрактика» системи ІПНП без рішення суду, що здійснювало по ній провадження, про закриття провадження. Законодавством не передбачено можливості та механізму виключення з системи ІПНП даних лише на підставі заяви (звернення) особи. У той же час, передбачено обов`язок уповноваженого органу вносити відомості за наслідком розгляду справ про звільнення особи від відповідальності в зв`язку з закінченням строків накладення адміністративного стягнення, спливом строків, після закінчення яких особа вважається такою, що не піддана адміністративному стягненню, а також обов`язок уповноваженого органу знімати з автоматизованого обліку адміністративні правопорушення стосовно осіб, щодо яких було розпочато провадження у справі про адміністративне правопорушення, у разі закриття провадження відповідно до статті 247 КУпАП.

Отже, відповідач не наділений повноваженнями щодо виключення інформації з інтегрованої інформаційно-пошукової системи, тому слід дійти висновку, що відмовляючи у задоволенні заяви представника позивача щодо вжиття заходів з метою виключення з підсистеми ІПНП відомостей про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 130 КУпАП, згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії БД №202898 від 19.06.2020 управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції діяло у відповідності із чинними правовими нормами, що регулюють спірні правовідносини.

21.10.2024 відповідачем, на виконання вимог ухвали суду, надані витребувані докази.

24.12.2024 представником позивача надано додаткові докази.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

19.06.2020 стосовно ОСОБА_1 працівниками управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції було складено протокол про адміністративне правопорушення серії БД № 202898 за порушення частини першої статті 130 КУпАП.

На підставі статті 221 КУпАП, а також частини першої статті 276 КУпАП, листом УПП в Житомирській області ДПП від 23.06.2020 № 9635/41/28/-2020 вказаний протокол був надісланий до Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області для прийняття рішення по справі.

Згідно сайту Судова влада України справі присвоєно єдиний унікальний номер 274/4148/20, дата надходження справи до суду 30.06.2020, суддя Вдовиченко Т.М.

Ухвалою суду від 01.07.2020 по справі №274/4148/20 за розглядом адміністративних матеріалів, що надійшли з Управління патрульної поліції в Житомирській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення серії БД № 202898 від 19.06.2020 направлено до Управління патрульної поліції в Житомирській області для доопрацювання.

Однак, відповідно до журналів реєстрації вхідних документів УПП в Житомирській області ДПП (інв. № 1941 т. 5 з 11.06.2020 по 20.07.2020, № 1959 т. 6 з 21.07.2020 по 02.09.2020) матеріали адміністративної справи № 274/4148/20 від 01.07.2020 стосовно ОСОБА_2 за частиною першою статті 130 КУпАП на доопрацювання до УПП в Житомирській області ДПП не надходили.

Згідно відповіді Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області матеріали справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП були направленні до Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області за вих. номером 274/4148/2016177/20 від 08.07.2020 року для доопрацювання.

Згідно відповіді Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області отримати інформацію про надходження чи ненадходження матеріалів справи відносно ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 за 2020 роки є неможливим, оскільки згідно Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року затверджений Законом України «Про введення воєнного стану в Україні» вся вхідна та вихідна кореспонденція була знищена.

04 липня 2024 року представником позивача подано звернення до Головного управління патрульної поліції в Житомирській області з проханням провести службове розслідування по факту знищення матеріалів справи відносно ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 про його притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП. Результати проведення службового розслідування просив направити до УІАП ГНП в Житомирській області для внесення відомостей в підсистему ІПНП(АРМОР) для зняття позначки відносно ОСОБА_1 .

Згідно відповіді ГУНП в Житомирській області Управління превентивної діяльності від 28 червня 2024 року відповідно до наказу ГУНП в Житомирській області від 25.06.2024 № 858 призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію.

За результатами проведеного службового розслідування, підтвердити чи спростувати факт надходження (отримання) адміністративної справи Бердичівським районним відділом поліції ГУНП в Житомирській області не представляється можливим, у зв`язку з тим, що відповідно до акту Бердичівського районного відділу поліції ГУНП в Житомирській області «Про вилучення для знищення документів, не внесених до Національного архівного фонду Бердичівського районного відділу поліції ГУНП в Житомирській області» від 18.03.2022 № 105/203-2022 журнал вхідної кореспонденції Бердичівського РВП ГУНП знищено.

04 липня 2024 року представник позивача звернулась до Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції з проханням зняття позначки про адміністративне правопорушення працівниками УПП в Житомирській області ДПП оскільки строки притягнення до адміністративної відповідальності пройшли та наявність такої позначки в системі прямо порушують права особа на керування транспортним засобом.

18 липня 2024 року Управлінням патрульної поліції в Житомирській області Департамент патрульної поліції була надана відповідь на адвокатський запит ОСОБА_3 від 04.07.2024 №М-538/41/28/02-2024 року щодо зняття з обліку адміністративних правопорушень ОСОБА_1 , якому було інкриміновано порушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП. Відповідно до наданої відповіді УПП в Житомирській області ДПП посилаючись на Наказ Міністерства внутрішніх справ Про затвердження Інструкції з формування та ведення інформаційної підсистеми «Адміністративна практика» інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» від 13.03.2023 року № 180 зазначило, що зняття з автоматизованого обліку адміністративних правопорушень стосовно осіб, щодо яких було розпочато провадження у справі про адміністративне правопорушення можливо у разі закриття провадження по справі на підставі ст. 247 КУпАП та запропоновано звернутись до суду з метою отримання вище зазначеного рішення.

08 серпня 2024 року представником позивача був поданий повторний запит до УПП в Житомирській області ДПП, де було зазначено, що УПП Житомирській області ДПП не врахувало факт того, що інкриміноване адміністративне правопорушення трапилось 19.06.2020 року. Дані про вчинене правопорушення вносились в систему на підставі Наказу Міністерства внутрішніх справ «Про затвердження Інструкції з автоматизованого обліку адміністративних правопорушень» від 04.07.2016 року № 55. Вказана Інструкція була чинною на час складення протоколу про адміністративне правопорушення.

Листом від 15.08.2024 року УПП в Житомирській області ДПП потворно відмовило у виключенні відомостей з підсистеми ІПНП(АРМОР) щодо ОСОБА_1 .

Крім того, відповідно до постанови Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 23.10.2024 у задоволенні заяви Молот Є.О., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про закриття провадження по справі у зв`язку з закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст.130 КУпАП відмовлено.

Відтак, на даний час ОСОБА_1 внесений в підсистему ІПНП (АРМОР) як особа, якій інкримінується порушення ч. 1 ст.130 КУпАП.

Позивач зазначає, що наявність в системі Інформаційний портал Національної поліції України «Адмінпрактика» інформації про нього, як про правопорушника унеможливлює отримання нового водійського посвідчення, обмежує його право на керування транспортним засобом, має наслідком певні незручності та непорозуміння, та вважає, що така інформація має бути виключена, а тому звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Визначаючись щодо заявлених позовних вимог, суд виходить із наступного.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року №580-VIII (далі - Закон України №580-VIII).

Відповідно до статті 1 Закону №580-VIII Національна поліція України це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Частиною 1 статті 8 Закону №580-VIII визначено, що поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Повноваження поліції у сфері інформаційно-аналітичного забезпечення та формування інформаційних ресурсів передбачено статтями 25, 26 Закону №580-VIII.

Пунктом 1 частини 2 статті 25 цього Закону передбачено, що поліція в рамках інформаційно-аналітичної діяльності формує бази (банки) даних, що входять до єдиної інформаційної системи МВС.

Пунктом 2 частини 1 статті 26 Закону №580-VIII визначено, що поліція наповнює та підтримує в актуальному стані бази (банки) даних, що входять до єдиної інформаційної системи Міністерства внутрішніх справ України, стосовно виявлених кримінальних та адміністративних правопорушень, осіб, які їх учинили, руху кримінальних проваджень; обвинувачених, обвинувальний акт щодо яких направлено до суду.

Частиною 1 статті 27 Закону №580-VIII встановлено, що поліція має безпосередній оперативний доступ до інформації та інформаційних ресурсів інших органів державної влади за обов`язковим дотриманням Закону України «Про захист персональних даних».

Відповідно до частин 1 та 2 статті 28 Закону №580-VIII поліція вживає всіх заходів для недопущення будь-яких порушень прав і свобод людини, пов`язаних з обробкою інформації. Поліцейські несуть персональну дисциплінарну, адміністративну та кримінальну відповідальність за вчинені ними діяння, що призвели до порушень прав і свобод людини, пов`язаних з обробкою інформації.

Поліція може створювати власні реєстри та бази даних, необхідні для забезпечення щоденної діяльності органів (закладів, установ) поліції у сфері трудових, фінансових, управлінських відносин, відносин документообігу, а також бази даних, що формуються в процесі здійснення оперативно-розшукової діяльності відповідно до закону, та інформаційно-аналітичні системи (у тому числі міжвідомчі), необхідні для виконання покладених на неї повноважень (ч. 3 ст. 25 Закону №580-VIII).

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 03.08.2017 року №676 затверджено Положення про інформаційно-комунікаційну систему "Інформаційний портал Національної поліції України".

У пункті 2 розділу І даного Положення визначено, що Інформаційно-комунікаційна система "Інформаційний портал Національної поліції України" (далі - система ІПНП) - сукупність технічних і програмних засобів, призначених для обробки відомостей, що утворюються у процесі діяльності Національної поліції України та її інформаційно-аналітичного забезпечення. Система ІПНП є функціональною підсистемою єдиної інформаційної системи МВС.

Відповідно до пункту 1 розділу ІII Положення №676 інформаційними ресурсами системи ІПНП є інформація, що утворена в процесі діяльності поліції та використовується для формування:

- тимчасових наборів даних, що створюються в процесі діяльності поліції та використовуються для наповнення та підтримки в актуальному стані баз (банків) даних, які входять до ЄІС МВС та визначені статтею 26 Закону України №580-VIII;

- баз даних у сфері управлінських відносин, необхідних для виконання покладених на поліцію повноважень;

- баз даних, необхідних для забезпечення щоденної діяльності поліції, у сфері трудових відносин, фінансового забезпечення, документообігу.

Пунктом 4 цього розділу визначено, що порядок формування та використання інформаційних ресурсів системи ІПНП регулюється окремими нормативно-правовими актами із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних» від 01 червня 2010 року №2297-VI та інших актів законодавства у сфері захисту персональних даних.

Відповідно до пункту 1 розділу ІV Положення №676 розпорядником системи ІПНП є Національна поліція України.

Згідно з пунктом 3 цього розділу користувачами системи ІПНП є посадові особи органів (підрозділів) поліції, яким в установленому порядку надано право доступу до інформації в цій системі.

Порядок ведення в центральному органі управління поліції, територіальних (у тому числі міжрегіональних) органах поліції автоматизованого обліку виявлених адміністративних правопорушень визначений Інструкцією з автоматизованого обліку адміністративних правопорушень, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України від 04 липня 2016 року №595 (далі - Інструкція №595).

Вказана Інструкція була чинною на час складення протоколу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до пунктів 1, 2 розділу II цієї Інструкції автоматизований облік адміністративних правопорушень здійснюється в інтегрованій інформаційно-пошуковій системі на підставі протоколів (постанов), складених (винесених) уповноваженими на те посадовими особами Національної поліції.

Відомості про виявлене адміністративне правопорушення вносяться до електронної картки про адміністративне правопорушення, наведеної в додатку до цієї Інструкції.

Разом з тим, наказом Міністерства внутрішніх справи України від 13.03.2023 №180, затверджено Інструкцію з формування та ведення інформаційної підсистеми «Адміністративна практика» інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», зареєстровану в Міністерстві юстиції України 02.05.2023 за №727/39783 (далі - Інструкція).

Ця Інструкція визначає порядок формування та ведення в центральному органі управління поліції, територіальних (у тому числі міжрегіональних) органах поліції (далі - орган (підрозділ) поліції) інформаційної підсистеми «Адміністративна практика» (далі - ІП «Адмінпрактика») інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі - система ІПНП), призначеної для забезпечення формування поліцією інформаційних ресурсів щодо автоматизованого обліку адміністративних правопорушень, крім адміністративних правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованих в автоматичному режимі, та порушень правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, у тому числі зафіксованих у режимі фотозйомки (відеозапису) (далі - адміністративні правопорушення), та осіб, які їх вчинили (пункт 1 Інструкції).

Метою ІП «Адмінпрактика» системи ІПНП є автоматизація процесів обробки органами (підрозділами) поліції інформації про адміністративні правопорушення та осіб, які їх вчинили, здійснення перевірки особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, на наявність (відсутність) даних про повторне протягом року вчинення однорідного правопорушення, за яке на особу було накладено адміністративне стягнення, аналізу стану застосування законодавства України про адміністративні правопорушення органами (підрозділами) поліції та формування статистичної звітності (пункт 3 Інструкції).

Аналіз вищевказаних правових норм дає підстави для висновків, що ІП "Адмінпрактика" та ІПНП це інформаційні бази даних Міністерства внутрішніх справ України та Національної поліції.

Відомості в цих інформаційних базах даних використовуються для автоматизації процесів обробки інформації про адміністративні правопорушення.

Тим часом, пунктом 9 розділу II Інструкції №595 передбачено, що знімаються з автоматизованого обліку адміністративні правопорушення стосовно осіб, щодо яких було розпочато провадження у справі про адміністративне правопорушення, у разі закриття провадження відповідно до статті 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).

Зняття з обліку адміністративних правопорушень, вчинених особами, яких притягнуто до адміністративної відповідальності за їх вчинення, а також яких звільнено від адміністративної відповідальності за іншими підставами, здійснюється у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення або якщо після закінчення строків особа вважається такою, що не була піддана адміністративному стягненню, згідно зі статтями 38, 39 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Отже, вищенаведеними нормами не передбачено можливості та механізму видалення інформації з інтегрованої інформаційно-пошукової системи Національної поліції України.

У той же час, передбачено обов`язок уповноваженого органу вносити відомості у зв`язку з закінченням строків накладення адміністративного стягнення, спливом строків, після закінчення яких особа вважається такою, що не піддана адміністративному стягненню, а також обов`язок уповноваженого органу знімати з автоматизованого обліку адміністративні правопорушення стосовно осіб, щодо яких було розпочато провадження у справі про адміністративне правопорушення, у разі закриття провадження відповідно до статті 247 КУпАП.

Аналогічного висновку дійшов Сьомий апеляційний адміністративний суд у постанові №240/14777/22 від 27 червня 2023 року.

Як встановлено судом вище, підставою внесення до інтегрованої інформаційно-пошукової системи Національної поліції України відомостей щодо ОСОБА_1 є складений 19.06.2020 протокол про вчинення адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачено частиною 1 статті 130 КУпАП.

Згідно листа Бердичівського міськрайонного суду Вінницької області №274/4148/2017530/24-Вих від 28.05.2024 матеріали про адміністративне правопорушення було направлено до Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області для належного опрацювання та не були повернуті до Бердичівського міськрайонного суду.

Разом з тим, факт втрати протоколу про адміністративне правопорушення серії БД №202898 від 19.06.2020 щодо ОСОБА_1 сторонами не заперечується.

Таким чином, у ході розгляду справи не встановлено та відповідачем не надано доказів стосовно обґрунтованості перебування у інтегрованій інформаційно-пошуковій системі Національної поліції України відомостей щодо позивача на підставі протоколу про адміністративне правопорушення від 19.06.2020, передбачене частиною 1 статті 130 КУпАП, з огляду спливу строків, визначених у статті 38 КУпАП для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Так, згідно з підпунктом 40 пункту 4 Положення про національну поліцію, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 жовтня 2015 року №877, Національна поліція відповідно до покладених на неї завдань у межах інформаційно-аналітичної діяльності формує бази (банки) даних, що входять до єдиної інформаційної системи МВС, користується базами (банками) даних МВС та інших державних органів, здійснює інформаційно-пошукову та інформаційно-аналітичну роботу, а також оброблення персональних даних у межах повноважень, передбачених законом.

У рішенні від 20 жовтня 2011 року у справі «Rysovskyy v. Ukraine» Європейський суд з прав людини зазначив, що принцип «належного урядування» передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на основоположні права людини, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб («Beyeler v. Italy», «Oneryildiz v. Turkey», «Megadat.com S.r.l. v. Moldova», «Moskal v. Poland»). На державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок («Lelas v. Croatia» і «Toscuta and Others v. Romania») і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах, які зачіпають особисті інтереси («Oneryildiz v. Turkey», та «Beyeler v. Italy»).

Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків («Lelas v. Croatia»).

У рішенні від 14 грудня 2011 року №19-рп/2011 Конституційний Суд України зазначив, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст спрямованість діяльності держави (частина 2 статті 3 Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, встановлених Конституцією і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії. Особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.

Частиною 1 статті 9 КАС України встановлено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини 1 статті 2 названого Кодексу, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Завдання судочинства досягаються шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Ці вимоги закріплюють у національному законодавстві положення статті 6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР (далі Конвенція), відповідно до якої кожному гарантується право на справедливий судовий розгляд. Кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

Статтею 13 (право на ефективний засіб юридичного захисту) Конвенції передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Одночасно, спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Отже, під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Відтак ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Так, у ході судового розгляду не встановлено обґрунтованих підстав знаходження у інтегрованій інформаційно-пошуковій системі Національної поліції України інформації щодо позивача згідно із протоколом про адміністративне правопорушення серії БД №202898 від 19.06.2020.

У той же час, суд уважає помилковими доводи відповідача стосовно того, що наявність інформації у базі даних жодним чином не впливає на права та обов`язки позивача, оскільки інтегрована інформаційно-пошукова система Національної поліції України входить до єдиної інформаційної системи МВС та використовується органами МВС та іншими державними органами у процесі роботи, у тому числі при здійсненні інформаційно-пошукової та інформаційно-аналітичної роботи, оброблення персональних даних.

Таким чином, з метою відновлення прав позивача та застосовуючи принцип «належного урядування», суд уважає обґрунтованими вимоги позивача у наведеній частині та необхідності зобов`язання УПП в Житомирській області ДПП зняти інформацію з автоматизованого обліку адміністративних правопорушень про наявність щодо позивача протоколу про адміністративне правопорушення за частиною 1 статті 130 КУпАП серії БД №202898 від 19.06.2020.

Застосування такого способу захисту та відновлення порушених прав, інтересів позивача відповідає вимогам чинного законодавства і є найбільш ефективним.

В даному випадку, зняття з автоматизованого обліку адміністративних правопорушень інформації стосовно ОСОБА_1 мало б відбутись через рік із дати вчинення адміністративного правопорушення, проте установивши, що від дати складення протоколу серії БД №202898 від 19.06.2020 пройшло більше ніж 5 років, відповідачем такого зняття не здійснено.

На підтвердження ефективності обраного судом способу захисту прав та інтересів позивача також вказують положення Інструкції з формування та ведення інформаційної підсистеми "Адміністративна практика" інформаційно-комунікаційної системи "Інформаційний портал Національної поліції України", затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України від 13 березня 2023 року №180, яка набрала чинності 16.05.2023 року та є діючою на час вирішення даного спору і ухвалення судом рішення.

Так, пункт 2 розділу IV вказаної Інструкції передбачає, що інформація, яка внесена до ІП "Адмінпрактика" системи ІПНП, після зняття з обліку автоматично знеособлюється, а саме вилучаються відомості про:

- прізвище, власне ім`я, по батькові (за наявності) особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, дата і місце його народження, місце проживання (перебування) (країна, область, район, населений пункт, вулиця, номер будинку, корпус, квартира);

- документ, що посвідчує особу.

Знеособлення зазначених відомостей здійснюється шляхом їх видалення, що виключає подальшу можливість поновлення таких відомостей.

Таким чином, зобов`язанням суб`єкта владних повноважень зняти з автоматизованого обліку адміністративних правопорушень, внесені відносно позивача відомості у повній мірі забезпечується ефективний судовий захист.

Отже, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд дійшов висновку, про наявність підстав для часткового задоволення даного адміністративного позову.

Відповідно до положень статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з нормами частин першої, другої статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд вказує, що відповідно до частини третьої статті 139 КАС України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Зобов`язати Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції зняти з автоматизованого обліку адміністративних правопорушень інформацію стосовно ОСОБА_1 про вчинення адміністративного правопорушення за частиною 1 статті 130 КУпАП (протокол серії БД №202898 від 19.06.2020).

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь ОСОБА_1 сплачений при зверненні до суду судовий збір в сумі 605,60 грн за рахунок бюджетних асигнувань Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення (ухвалу) суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Інформація про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

Відповідач: Управління патрульної поліції в Житомирській області (вул. Покровська, 96, м. Житомир, ) Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернста, 3, м. Київ, 03048, )

Суддя Віятик Наталія Володимирівна