Справа № 640/36109/21
Суддя: Желік Олександра Мирославівна
Дата ухвалення: 2025-06-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 червня 2025 рокусправа № 640/36109/21

Львівський окружний адміністративний суд в складі судді Желік О.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу №640/36109/21 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області до Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» про застосування заходів реагування, -

в с т а н о в и в:

до Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області з позовом до Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України», в якому просить: застосувати захід реагування до Акціонерного Товариства «Державний експортно-імпортний банк України», у вигляді повного зупинення роботи об`єкта, експлуатації будівель, споруд та приміщень, що розташовано за адресою: Миколаївська область, м.Миколаїв, вул. Декабристів, 25-А (з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог) до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що в ході проведення планової перевірки приміщення Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України», що розташоване за адресою: Миколаївська область, м.Миколаїв, вул.Декабристів, 25-А було встановлено порушення відповідачем вимог законодавства у сфері техногенної і пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, що є підставою для застосування заходів реагування у сфері господарської діяльності у вигляді повного зупинення експлуатації вказаного об`єкта до усунення відповідних порушень.

Позиція відповідача викладена у відзиві на позовну заяву, в якому представник зазначила, що станом на грудень 2021 року більшість зауважень/порушень, що були зафіксовані позивачем в акті вже були усунуті відповідачем, що також підтверджується і актом від 14.01.2022, складеним за результатом огляду (обстеження) усунення порушень, викладених в позовній заяві Головного управління ДСПС України в Миколаївській області від 02.12.2021 №5902-7703/09. Так, в акті усунення порушень зазначено, що представник позивача у присутності представника Банку здійснили огляд приміщення Банку за адресою: Миколаївська область, м. Миколаїв, вул. Декабристі, буд.25-А, та зафіксували, що станом на дату складання цього акту залишилось не усунутими 3 порушень з 8, а саме: під час експлуатації об`єкта допускається зниження класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах, зокрема не влаштовано протипожежні двері, що відділяють наступні приміщення: приміщення архіву від коридору; приміщення акумуляторної від коридору; приміщення технічного поверху від сходової клітини; приміщення електрощитової від коридору (п.6 Акту); під час експлуатації об`єкта допускається зниження класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах, зокрема не влаштовано протипожежний люк, що відділяє фойє від приміщення ліфтової (п.7 Акту); тип заповнення прорізів у протипожежних перешкодах не відповідає вимогам ДБН В.1.1.1.-7:2016, зокрема не влаштовано протипожежні клапани у місцях перетинання повітропроводами системи вентиляції протипожежних стін (перегородок).

Щодо вказаних порушень представник відповідача зазначила, що відповідно до п.2.3. Наказу Міністерства внутрішніх справ від 30.12.2014 №1417 про затвердження правил пожежної безпеки в Україні, на яке посилався позивач в позові, зазначено: « 2.3. Під час експлуатації об`єкту не допускається знижувати клас вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах. Протипожежні двері, ворота, вікна, люки, клапани, завіси, екрани у протипожежних перешкодах повинні утримуватись в справному стані. Не допускається встановлювати будь-які пристрої, предмети тощо, що перешкоджають їх зачиненню».

Представник відповідача зазначила, що клас вогнестійкості елементів, а також інші вимоги до облаштування об`єктів визначається ДБН В.1.1.1.-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги». Так, п.1.2. Норм зазначено, що «Ці Норми застосовують під час проектування і будівництва будинків, також їх реконструкції, капітального ремонту, технічного переоснащення, реставрації». Отже, облаштування об`єктів, які будуються. Реконструюються, в яких здійснюється капітальний ремонт, технічне переоснащення та реставрація, має відбуватись саме з дотриманням цих Норм пожежної безпеки, зокрема щодо класу вогнестійкості елементів.

В свою чергу, представник відповідача звернула увагу, що в нормах не зазначено, що вони розповсюджуються на об`єкти, які введені в експлуатацію давно/тривалий час тому, та в яких вже було встановлено двері, ворота, вікна, тощо, та інші елементи.

Приміщення Банку за адресою Миколаївська область, м. Миколаїв, вул. Декабристів, буд.25 -А експлуатується давно, про що свідчить акт приймання приміщення в експлуатацію (додається), в ньому не відбувався та не відбувається капітальний ремонт, реконструкція, переоснащення, перебудова чи реставрація. Під час експлуатації об`єкта не проводилося жодних робіт які могли призвести до зниження класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах. Роботи з заміни дверей, що призвели до зниження класу вогнестійкості, на об`єкті не проводилися. Металеві люки та двері, що встановлено в прорізах у протипожежних перешкодах функціонують належним чином, будь-які перешкоди, що заважають відкриттю/ закриттю дверей виявлені під час перевірки виявлені/зафіксовані не були. В той же час, законодавство не передбачає обов`язку власників чи користувачів приміщеннями кожного разу при відповідних змінах приводити їх рівень пожежної та техногенної у відповідність чинному законодавству, що діятиме на час відповідних перевірок/змін.

Окремо представник відповідача зазначає, що позивачем в Акті не зазначається конкретно, яким же чином певні зауваження/порушення можуть призвести до настання негативних наслідків в виді, зокрема, пожежі. Так, щодо зазначених в п.6-7 Акту порушень Відповідачем п. 2.3. Розділу ІІІ ППБУ, згідно з яким під час експлуатації об`єкта не допускається знижувати клас вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах, слід зазначити, що вказане порушення, на думку Позивача, виявилося у не встановленні протипожежних дверей в приміщення від архіву до коридору, приміщенні акумуляторної до коридору, приміщення технічного поверху від сходової клітини, приміщення електрощитової від коридору слід зазначити, що - пункт 2.3 Розділу ІІІ ППБУ не містить зобов`язання встановлювати сертифіковані в Україні протипожежні двері з нормованою межею вогнестійкості, а містить лише зобов`язання не допускати зниження класу, утримувати протипожежні двері у справному стані та не розміщувати предмети/пристрої, що перешкоджають їх зачиненню. Будь-яких порушень щодо допущення несправності дверей в зазначених приміщеннях та розміщення пристроїв/предметів, що заважають закриттю дверей, відповідач не допускав, а в Акті конкретизації допущеного порушення позивачем не зазначено.

Щодо п.8 Акту представник відповідача вказала, що позивач послався на порушення відповідачем серед іншого норм ДБН В.2.5.-67:2013 «Проектування електрообладнання об`єктів цивільного призначення». В цих нормах зазначено наступне: «Ці Норми поширюються на проектування електропостачання, електричного освітлення згідно з ДБН В.2.5-28, главою 6.1 ПУЕ і силового електрообладнання нових та існуючих, що підлягають реконструкції та капітальному ремонту житлових будинків, зазначених у ДБН В.2.2-15, адміністративних і побутових будинків та приміщень підприємств, зазначених у СНиП 2.09.04, та громадських будинків і споруд, наведених у додатку А ДБН В.2.2-9.». Як раніше зазначалось, в приміщенні Банку не проводилась/не проводиться реконструкція, переоснащення та/або капітальний ремонт, влаштування протипожежних клапанів можливо лише при проведенні таких робіт.

Насамкінець представник відповідача резюмує, що враховуючи наведене, та той факт, що станом на дату, коли матеріали справи були передані до розгляду до Львівського окружного адміністративного суду №640/36109/21, відповідачем усунуто більшість порушень, про що позивачем складено відповідний Акт усунення порушень, враховуючи ту обставину, що перевірка та всі події відбувались давно, майже 5 років тому, а за це час, зокрема, відбулись зміни в використанні приміщення, зокрема приміщення архіву вже не використовується за цим призначенням та архів на об`єкті відсутній, що також суттєву змінює поточну ситуацію, враховуючи той факт, що позивач не визначив під час перевірки який же клас вогнестійкості дверей/люків потрібно застосовуватись для окремих приміщень, то за сукупністю обставин, заходи, про які просить позивач в адміністративному позові застосувати захід реагування до АТ «Укрексімбанк» в вигляді повного зупинення роботи об`єкту: м. Миколаїв, вул. Декабристів, буд.25-Б є неспівмірними та неадекватними тим порушенням, що були виявлені.

Ухвалою судді Окружного адміністративного суду міста Києва Погрібніченко І.М. в справі №640/36109/21 відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін відповідно до статей 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України.

На виконання положень п.2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» №2825-ІХ адміністративну справу №640/36109/21 передано до Київського окружного адміністративного суду.

Надалі адміністративну справу №640/36109/21 було передано з Київського окружного адміністративного суду до Львівського окружного адміністративного суду.

Вищевказана адміністративна справа надійшла до Львівського окружного адміністративного суду 19.02.2025. Після автоматизованого розподілу для розгляду справи визначено суддю Желік О.М.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду у складі судді О.Желік від 20.02.2025 прийнято до розгляду адміністративну справу №640/36109/21 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області до Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» про застосування заходів реагування та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними матеріалами.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду в складі судді Желік О.М. від 29.04.2025 вирішено перейти із спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін до розгляду адміністративної справи №640/36109/21 за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

У судовому засіданні, що відбулось 24.06.2025, суд вирішив перейти до письмового провадження з метою ухвалення рішення у справі.

Розглянувши позов, подані документи і матеріали, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини та відповідні до них правовідносини.

Посадовими особами Миколаївського РУ ГУ ДСНС України у Миколаївській області у період з 02.11.2021 по 15.11.2021 у присутності виконувача обов?язків керуючого філією Акціонерного Товариства «Державний експортно-імпортний банк України» Шитюка Олега Миколайовича, здійснено плановий захід перевірки додержання (виконання) вимог законодавства у сферах цивільного захисту, техногенної і пожежної безпеки Акціонерного Товариства «Державний експортно-імпортний банк України», що розташовано за адресою: Миколаївська область, м. Миколаїв, вул. Декабристів, 25-А.

Підставами для проведення перевірки слугували:

- наказ ГУ ДСНС України у Миколаївській області від 08.12.2020 №496 «Про затвердження Плану заходів державного нагляду (контролю) ДСНС на 2021 рік»;

- посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 02.11.2021 №1014;

- повідомлення про проведення планового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) від 21.10.2021 №24.01/2342.

За результатами перевірки складено Акт проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб?єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 15.11.2021 №1211.

У Акті №1211 від 15.11.2021 зафіксовано наступні порушення:

1. Допускається експлуатація вимикачів встановлених на горючі основи без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 м. в наступних приміщеннях: - приміщенні ліфтової; - приміщенні підвалу. (порушено пункт 1.17 розділу IV ППБУ, відповідно до якого електророзетки, вимикачі, перемикачі та інші подібні апарати повинні встановлюватися на не горючі основи (конструкції) або з підкладанням під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра.).

2. В будівлі лінії живлення до побутових кондиціонерів в приміщення №604 та приміщення акумуляторної не забезпечено автономним пристроєм електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії (порушено пункт 2.26 розділу IV ППБУ, відповідно до якого лінії живлення до кожного побутового кондиціонера, групи кондиціонерів необхідно забезпечувати автономним пристроєм електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії, яка живить групу кондиціонерів.).

3. Не проведено технічне обслуговування і перевірку на працездатність шляхом пуску води пожежних кран-комплектів, які не рідше одного разу на рік підлягають технічному обслуговуванню з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування (порушено пункт 2.2 розділу V ППБУ, відповідно до якого пожежні кран-комплекти не рідше одного разу на рік підлягають технічному обслуговуванню і перевірці на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування. Пожежні кран-комплекти повинні постійно бути справними і доступними для використання).

4. Приміщення об?єкта не в достатній кількості забезпечені первинними засобами пожежогасіння (вогнегасниками) відповідно до вимог Наказу МВС від 15.01.2018 №25. (порушено пункт 3.9 розділу V ПБУ, відповідно до якого вибирання типу та визначення необхідної кількості вогнегасників повинні здійснюватись відповідно до Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 15 січня 2018 року №25, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 23 лютого 2018 року за №225/31677).

5. Наявна система автоматичного пожежогасіння в приміщенні дизельної на об?єкті несправна і не утримуються в постійній готовності до виконання роботи за призначенням (порушено пункт 1.1 глави 1 розділу V ППБУ, відповідно до усі системи протипожежного захисту (далі - СПЗ) мають бути справними і утримуватися в постійній готовності до виконання роботи. Несправності, які впливають на їх працездатність, повинні усуватися негайно, інші несправності усуваються в передбачені регламентом терміни, при цьому необхідно робити записи у відповідних журналах).

6. Під час експлуатації об?єкта допускається зниження класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах, зокрема не влаштовано протипожежні двері, що відділяють приміщення архіву від коридору; приміщення акумуляторної від коридору; приміщення технічного поверху від сходової клітини; приміщення електрощитової від коридору (порушено пункт 2. З розділу ІІ ППБУ, відповідно до якого під час експлуатації об?єкта не допускається знижувати клас вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах. Протипожежні двері, ворота, вікна, люки, клапани, завіси (екрани) у протипожежних перешкодах повинні утримуватися у справному стані. Не допускається встановлювати будь-які пристрої, предмети тощо, що перешкоджають їх зачиненню).

7. Під час експлуатації об?єкта допускається зниження класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах, зокрема не влаштовано протипожежний люк, що відділяє фойє від приміщення ліфтової (порушено 2.3 розділу ІІІ ППБУ, відповідно до якого під час експлуатації об?єкта не допускається знижувати клас вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах. Протипожежні двері, ворота, вікна, люки, клапани, завіси (екрани) у протипожежних перешкодах повинні утримуватися у справному стані. Не допускається встановлювати будь-які пристрої, предмети тощо, що перешкоджають їх зачиненню).

8. Тип заповнення прорізів у протипожежних перешкодах не відповідає вимогам ДБН В.1.1 -7:2016, зокрема не влаштовано протипожежні клапани у місцях перетинання повітроводами системи вентиляції протипожежних стін (перегородок) (порушено пункт 2.3 розділу ІІІ ППБУ, відповідно до якого під час експлуатації об?єкта не допускається знижувати клас вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах. Протипожежні двері, ворота, вікна, люки, клапани, завіси (екрани) у протипожежних перешкодах повинні утримуватися у справному стані. Не допускається встановлювати будь-які пристрої, предмети тощо, що перешкоджають їх зачиненню).

Через існування небезпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, позивач звернувся до адміністративного суду з позовом про застосування до відповідача заходів реагування у вигляді повної зупинки експлуатації належного відповідачу об`єкту до повного усунення виявлених під час перевірки порушень.

Вирішуючи спір суд керується таким.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено Законом України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності від 05.04.2007 №877-V (далі по тексту Закон №877-V).

Частиною першою статті 1 Закону №877 встановлено, що державний нагляд (контроль) діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до частини шостої статті 7 Закону №877, за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи-підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

Згідно з частиною сьомою статті 7 Закону №877, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, регулюються Кодексом цивільного захисту України №5403 від 02.10.2012.

Відповідно до частин першої, другої статті 64 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону (ст. 66 КЦЗ України).

Згідно з частиною першою статті 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема, звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Частиною другою статті 68 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Статтею 70 Кодексу цивільного захисту України закріплено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:

1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;

7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;

8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;

10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;

11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Аналізуючи наведені норми, суд дійшов висновку, що Кодексом цивільного захисту України передбачено наявність загрози життю та здоров`ю людей внаслідок порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства з питань техногенної, пожежної безпеки, в якості підстави для застосування заходів реагування у сфері державного нагляду.

Як встановлено судом, посадовими особами Миколаївського РУ ГУ ДСНС України у Миколаївській області здійснений плановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання відповідачем вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

За наслідками перевірки складено акт від 15.11.2021 №1211, яким зафіксовано 8 порушень відповідачем законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Також суд встановив, що посадовими особами було здійснено перевірку усунення відповідачем порушень законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, за наслідком якої складено акт від 14.01.2022.

Згідно вказаного акту, відповідачем залишились не усуненими 3 з 8 порушень, викладених в акті від 15.11.2021 №1211, а саме:

1. Під час експлуатації об?єкта допускається зниження класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах, зокрема не влаштовано протипожежні двері, що відділяють приміщення архіву від коридору; приміщення акумуляторної від коридору; приміщення технічного поверху від сходової клітини; приміщення електрощитової від коридору (порушено пункт 2.3 розділу III ППБУ, відповідно до якого під час експлуатації об?єкта не допускається знижувати клас вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах. Протипожежні двері, ворота, вікна, люки, клапани, завіси (екран) у протипожежних перешкодах повинні утримуватися у справному стані. Не допускається встановлювати будь-які пристрої, предмети тощо, що перешкоджають їх зачиненню).

2. Під час експлуатації об?єкта допускається зниження класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах, зокрема не влаштовано протипожежний люк, що відділяє фойє від приміщення ліфтової (порушено 2.3 розділу ІІІ ППБУ, відповідно до якого під час експлуатації об?єкта не допускається знижувати клас вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах. Протипожежні двері, ворота, вікна, люки, клапани, завіси (екран) у протипожежних перешкодах повинні утримуватися у справному стані. Не допускається встановлювати будь-які пристрої, предмети тощо, що перешкоджають їх зачиненню).

3. Тип заповнення прорізів у протипожежних перешкодах не відповідає вимогам ДБН В. 1.1-7:2016, зокрема не влаштовано протипожежні клапани у місцях перетинання повітроводами системи вентиляції протипожежних стін (перегородок) (порушено пункт 2.3 розділу ІІІ ППБУ, відповідно до якого під час експлуатації об?єкта не допускається знижувати клас вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах. Протипожежні двері, ворота, вікна, люки, клапани, завіси (екран) у протипожежних перешкодах повинні утримуватися у справному стані. Не допускається встановлювати будь-які пристрої, предмети, тощо, що перешкоджають їх зачиненню).

Суд враховує, що станом на день ухвалення рішення у справі, відповідачем не надано суду жодних належних та допустимих доказів, які б підтверджували усунення усіх виявлених під час перевірки порушень вимог техногенної та пожежної безпеки, що стали підставою для звернення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області до суду для застосування заходів реагування.

Суд констатує, що виявлені порушення не є формальними, а стосуються наявності у відповідачів порушень, які можуть призвести до займання і відсутності необхідної системи заходів для уникнення пожежі, забезпечення своєчасного її виявлення та гасіння, попередження людей про небезпеку.

За висновком суду, порушення відповідачем, як власника приміщення вимог пожежної безпеки є достатнім доказом існування небезпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, які працюють чи перебувають у таких будівлях.

При збереженні таких умов для жителів та відвідувачів приміщення існує реальна загроза життю, отримання травм, або шкоди їх здоров`ю.

Наведене дає підстави для висновку, що характер суспільної небезпечності встановлених під час перевірки відповідача порушень, а також наявність безпосередньої та реальної загрози життю та/або здоров`ю людей є обґрунтованими та беззаперечними

Поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

Суд звертає увагу, що застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації будівлі, є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Наявність виявлених порушень підтверджується матеріалами справи, а також не спростована відповідачем у ході судового розгляду справи.

Суд зазначає, що відсутність доказів усунення відповідачем порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, свідчить про обґрунтованість необхідності застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації її об`єктів. Застосування такого заходу є цілком співмірним з характером порушень законодавства щодо забезпечення пожежної безпеки.

Аналогічна правова позиція висловлена і Верховним Судом у постанові від 23.12.2019 у справі №804/8378/17 (провадження №К/9901/22095/19), висновки якого, в силу вимог ч.5 ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України, суд враховує при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Суд також зазначає, що навіть усунення частини виявлених порушень, за наявності відповідних доказів, не свідчить про минування загрози життю та здоров`ю людей та, як наслідок, відсутності підстав для застосування відповідних заходів реагування.

Аналогічна правова позиція висловлена і Верховним Судом у постанові від 23.01.2020 у справі №814/1272/18 (адміністративне провадження №К/9901/30775/19).

Також суд ураховує висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 28.02.2019 у справі №810/2400/18 (адміністративне провадження №К/9901/67046/18), відповідно до яких забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення. Відповідно до першого речення ст.2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.

Крім того, у вказаній справі Верховний Суд висловився, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень.

Водночас, застосований до скаржника захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Також такий захід реагування як повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Враховуючи викладене, у зв`язку з виникненням загрози життю та/або здоров`ю людей та з метою недопущення спричинення шкоди життю чи здоров`ю людей, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог ГУ ДСНС України у Миколаївській області щодо застосування заходу реагування до Акціонерного Товариства «Державний експортно-імпортний банк України» () у вигляді повного зупинення роботи об`єкта, експлуатації будівель, споруд та приміщень, що розташовано за адресою: Миколаївська область, м. Миколаїв, вул. Декабристів, 25-А до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України та частини третьої статті 2 КАС України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з вимогами статті 78 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку про необхідність задоволення поданого адміністративного позову.

Відповідно до статті 139 КАС України розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись ст. ст. 2, 8-10, 14, 72-79, 90, 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

в и р і ш и в:

адміністративний позов задовольнити повністю.

Застосувати захід реагування до Акціонерного Товариства «Державний експортно-імпортний банк України» (), у вигляді повного зупинення роботи об`єкта, експлуатації будівель, споруд та приміщень, що розташовано за адресою: Миколаївська область, м. Миколаїв, вул. Декабристів, 25-А до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Желік О.М.