Справа № 240/4467/25
Суддя: Нагірняк Микола Федорович
Дата ухвалення: 2025-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2025 року м. Житомир справа № 240/4467/25

категорія 106020000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Нагірняка М.Ф.,

секретар судового засідання Добровольської Н.А.,

за участю: позивач ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача Голуба В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Житомирській області про визнання протиправним та скасування наказу,

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 07.01.2025 року №20 "Про застосування дисциплінарних стягнень" щодо застосування дисциплінарного стягнення у виді зауваження.

Ухвалою суду від 24.02.2025 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 19.03.2025 року закрито підготовче провадження у справі і її призначено до судового розгляду по суті.

Судове засідання у справі, призначене на 25.04.2025 року, не відбулося по причині неявки представників сторін та подання відповідного клопотання представником Відповідача.

Судове засідання у справі, призначене на 23.05.2025 року, не відбулося по причині оголошення в місті Житомирі повітряної тривоги.

Ухвалою суду від 04.06.2025 року в судовому засіданні на стадії дослідження письмових доказів оголошена перерва за клопотанням представника Позивача по надання часу для підготовки додаткових пояснень та вирішення питання про допит свідків.

Ухвалою суду від 17.06.2025 року за наявності згоди Позивача задоволено клопотання представника Позивача про допит Позивача в якості свідка у справі та відмовлено в задоволенні клопотання про допит в якості свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в частині щодо підтвердження проведення Позивачем 27.11.2024 року оперативної наради з приводу організації розгляду звернення ОСОБА_5 з огляду на належність та допустимість таких доказів.

В судовому засіданні Позивач та її представник позовні вимоги підтримали в повному обсязі і пояснили, що оскаржуваний пункт 3 наказу Відповідача від 07.01.2025 року №20 є протиправним, так як в діях Відповідача відсутній склад дисциплінарного правопорушення. Позивач та її представник підтвердили, що 27.11.2024 року системою електронного документообігу Позивачу, як заступнику начальника Слідчого управління ГУНП в Житомирській області, були скеровані для організації виконання з терміном виконання до 20.12.2024 року матеріали звернення ОСОБА_5 від 27.11.2024 року про можливе вчинення кримінального правопорушення секретарем Новогуйвинської селищної територіальної громади. 28.11.2024 року Позивачем вказані матеріали системою електронного документообігу були скеровані для організації виконання начальнику відділу розслідування злочинів загально кримінального спрямування СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , що перебуває у безпосередньому підпорядкуванні Позивача, із встановленим терміном виконання - 20.12.204 року.

Позивач стверджує, що в той же день наголосила ОСОБА_3 на необхідності тримати на контролі розгляд вказаного звернення, так як воно надійшло на особистому прийомі начальника ГУ НП в Житомирській області і провела відповідну нараду, а тому вважає, що нею був забезпечений контроль за роботою підлеглих щодо розгляду вказаного звернення ОСОБА_5 ..

Крім того, Позивач та її представник вважають, що оскаржуваний наказ Відповідача свідчить про фактичне застосування принципу колективної відповідальності, що протирічить принципу індивідуальності покарання.

Представник Відповідача, Головного управління Національної поліції в Житомирській області, в судовому засіданні проти позову заперечив і пояснив, що на підставі рапорту начальника СУ ГУНП в Житомирській області було призначено та проведено службове розслідування по факту порушення службової дисципліни окремими поліцейським СУ ГУНП в Житомирській області, що виразилися в недотриманні строків розгляду звернення ОСОБА_5 .

Результати службового розслідування, на думку представника Відповідача, засвідчили про неналежний контроль зі сторони Позивача, як заступника начальника Слідчого управління ГУНП в Житомирській області, за роботою працівників підлеглого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Житомирській області при розгляді вказаного письмового звернення ОСОБА_5 , що призвело до того, що вказане письмове звернення було зареєстровано 27.11.2024 року за №К-5689-СЕД, а до органу досудового розслідування в особі відділу поліції №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області для внесення відповідних відомостей до ЄРДР було скеровано лише 10.12.2024 року, тобто з грубими порушеннями вимог Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08 лютого 2019 року № 100, щодо строку такого розгляду в межах 24 годин.

Такі дії Позивача, як зазначив представник Відповідача, мають всі ознаки дисциплінарного проступку і відповідно до вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України стали підставою для застосування оскаржуваного дисциплінарного стягнення.

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення на них, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню за таких підстав.

Спірні відносини, що виникли між сторонами у справі щодо сутності службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядку їх застосування та оскарження врегульовано правовими нормами Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут), що були чинні на день таких відносин.

Судом встановлено та визнається сторонами, що наказом Відповідача №1551 від 18.12.2024 року на підставі рапорту т.в.о заступника начальника ГУ- начальника слідчого управління ГУНП в Житомирській області було призначено службове розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни поліцейськими СУ ГУНП в Житомирській області, що виразилися у недотриманні розумних строків розгляду заяви ОСОБА_5 від 27.11.2024 року про можливе вчинення кримінального правопорушення секретарем Новогуйвинської селищної територіальної громади (а.с.16).

Судом встановлено та визнається сторонами, що за результатами проведеного службового розслідування 01.01.2025 року був складений висновок, згідно якого встановлено, окрім іншого, наявність в діях Позивача порушення службової дисципліни, яке виразилося у невиконанні вимог п.2 ч.1 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію", п.2 ч.3 ст.1 та п.7 ст.3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині неналежного здійснення контролю за розглядом заяви ОСОБА_5 від 27.11.2024 року за вих."К-5689-СЕД від 28.11.2024 року, а також необхідності знати і виконувати свої посадові обов`язки та контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові (а.с.17-21).

Судом встановлено та визнається сторонами, що вказані висновки службового розслідування стали підставою для прийняття оскаржуваного наказу Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 07.01.2025 року №20 "Про застосування дисциплінарних стягнень", згідно пункту 1 якого до Позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження.

Як зазначено в пункті 1 оскаржуваного наказу Відповідача від 07.01.2025 року №20, підставою для застосування до Позивача дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження стало порушення Позивачем службової дисципліни, яке виразилося у невиконанні вимог п.2 ч.1 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію", п.2 ч.3 ст.1 та п.7 ст.3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині неналежного здійснення контролю за розглядом заяви ОСОБА_5 від 27.11.2024 року за вих."К-5689-СЕД від 28.11.2024 року, а також необхідності знати і виконувати свої посадові обов`язки та контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові (а.с.22).

Безспірно, за приписами пункту 2 частині 1 статті Закону України "Про Національну поліцію" від 2 липня 2015 року № 580-VIII (надалі - Закон № 580-VIII) поліцейський, окрім іншого, зобов`язаний професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до вимог статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Як зазначено в пункті 2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки.

Приписи пункту 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України прямо передбачають, що керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень.

Відповідно до висновків службового розслідування та доводів представника Відповідача, наведених в поясненнях в судовому засіданні, 27.11.2024 року мало місце звернення ОСОБА_5 про можливе вчинення кримінального правопорушення секретарем Новогуйвинської селищної територіальної громади Таке звернення та матеріали до нього були зареєстровані 27.11.2024 року за №К-5689-СЕД та начальником ГУНП в Житомирській області системою електронного документообігу були скеровані для організації виконання заступнику начальника - начальнику Слідчого управління ГУНП в Житомирській області з терміном виконання до 20.12.2024 року.

Згідно висновків службового розслідування вказане звернення та матеріали до нього в той же день системою електронного документообігу були скеровані для організації виконання Позивачу як заступнику начальника Слідчого управління ГУНП в Житомирській області з терміном виконання 20.12.2024 року. 28.11.2024 року Позивачем вказані матеріали системою електронного документообігу були скеровані для організації виконання начальнику відділу СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 із встановленим терміном виконання до - 20.12.2024 року, який в той же день скерував їх до виконання заступнику начальника відділу СУ ГУНП в Житомирській області Атаманчуку Р.В. Згідно записів у журналі №150 реєстрації вхідних документів СУ ГУНП в Житомирській області вказані матеріли безпосередньо виконавцем Атаманчуком Р.В. були отримані лише 06.12.2024 року і 10.12.2024 року за вих.№СЕД-66208-2024 року були направлені на адресу відділу поліції №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області.

Такі висновки службового розслідування та доводи представника Відповідача в судовому засіданні відповідають обставинам справи та ґрунтуються на вимогах чинного законодавства з огляду на таке.

Так, загальновідомо, що у відповідності до вимог ст.19 Конституції України органи державної влади зобов`язані діяти в межах наданих повноважень та у спосіб, передбачений чинним законодавством.

Порядок ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08 лютого 2019 року № 100 (надалі - Порядок №100) регулює алгоритм дій працівників поліції щодо ведення в центральному органі управління поліцією, міжрегіональних територіальних органах поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділах, головних управліннях Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях та м. Києві, територіальних (відокремлених) підрозділах поліції (далі - органи (підрозділи) поліції) єдиного обліку заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події (далі - заяви (повідомлення)) з використанням інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі - ІКС ІПНП).

Як зазначено пункту 12 розділу IІ Порядку №100, заяви (повідомлення), що надійшли до органу (підрозділу) поліції з використанням засобів поштового зв`язку, мережі Інтернет, електронного зв`язку (електронні звернення), через контактні центри державної установи «Урядовий контактний центр» та телефонну «гарячу лінію» Національної поліції України, служби діловодства реєструють та невідкладно передають керівникові органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки.

Керівник органу (підрозділу) поліції або особа, яка виконує його обов`язки, невідкладно, але не пізніше 24 годин з моменту реєстрації в службах діловодства заяв (повідомлень) приймає рішення щодо їх реєстрації в ІКС ІПНП (журналі ЄО) для подальшого розгляду відповідно до законодавства України.

Суд враховує, що відповідно до вимог пункту 2 розділу III Порядку письмові заяви (повідомлення), що надійшли до центрального органу управління поліцією, головного управління Національної поліції, у яких є відомості, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, після їх реєстрації службою діловодства працівники підрозділів діловодства невідкладно доповідають керівникові відповідного органу, після чого за його резолюцією невідкладно, але не пізніше 24 годин із часу реєстрації заяви чи повідомлення надсилають до органів (підрозділів) поліції нижчого рівня, а копії цих матеріалів - до відповідного структурного підрозділу органу поліції за напрямом діяльності.

За приписами пункту 4 розділу III Порядку №100 заяви або повідомлення про кримінальні правопорушення, що надійшли до чергової служби головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів поліції, уповноважена службова особа після їх реєстрації в ІКС ІПНП (журналі ЄО) невідкладно, але не пізніше 24 годин з моменту реєстрації передає до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до ЄРДР та інформує про це керівника головного управління Національної поліції чи його територіального (відокремленого) підрозділу поліції або особу, яка виконує його обов`язки.

Алгоритм дій посадових осіб Відповідача, в тому числі Позивача, щодо розгляду письмового звернення ОСОБА_5 від 27.11.2024 року про можливе вчинення кримінального правопорушення секретарем Новогуйвинської селищної територіальної громади повинен відповідати вказаним вимогам Порядку №100.

Разом з тим, всупереч вимогам Порядку №100 вказане письмове звернення ОСОБА_5 від 27.11.2024 року до відділу поліції №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області, як органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до ЄРДР, було передано лише 10.12.2024 року, що визнається сторонами у справі, тобто з грубим порушенням передбачено строку - не пізніше 24 годин з моменту його реєстрації.

Суд враховує, що вимоги пункту 5 розділу VI Порядку №100 прямо передбачають, що за виявленими в органах (підрозділах) поліції фактами порушення вимог нормативно-правових актів під час прийняття, реєстрації та розгляду заяв (повідомлень), внесення до ІКС ІПНП інформації про кримінальні правопорушення, осіб, які їх учинили, рух кримінальних проваджень проводяться службові розслідування відповідно до Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за № 1355/32807.

Зазначене дає підстави суду зробити висновок про правомірність призначення та проведення вказаного службового розслідування, висновки якого слугували підставою для притягнення Позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження.

Суть спірних відносин по даній справі зведена виключно щодо наявності чи відсутності в діях Позивача складу дисциплінарного правопорушення, зумовленого розглядом зазначеного письмового звернення ОСОБА_5 .

Відповідно до пункту 1 оскаржуваного наказу Відповідача та доводів його представника в судовому засіданні, суть допущеного Позивачем дисциплінарного правопорушення зведена до неналежного виконання Позивачем посадових повноважень щодо забезпечення належного контролю за роботою працівників підпорядкованого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Житомирській області при розгляді вказаного письмового звернення ОСОБА_5 .

Такі доводи Відповідача та його представника в судовому засіданні відповідають обставинам справи та ґрунтуються на вимогах чинного законодавства з огляду на таке.

Суд враховує, що в розумінні вимог статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження, догана, сувора догана, попередження про неповну службову відповідність, пониження у спеціальному званні на один ступінь, звільнення з посади та звільнення із служби в поліції.

Дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини поліцейського.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби (частина 8 статті 19 Дисциплінарного статуту).

Отже, надаючи оцінку наявності складу дисциплінарного проступку, слід розуміти, що дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання поліцейським своїх службових обов?язків. Складовими дисциплінарного проступку є:

- дії (бездіяльність) поліцейського (порушення або неналежне виконання покладених на поліцейського службових обов?язків);

- вина поліцейського;

- наявність причинного зв?язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на поліцейського службових обов?язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Суд погоджується із доводами Позивача, що для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об?єкта, об?єктивної сторони, суб?єкта, суб?єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу поліцейського.

Загальновідомо, що об?єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб?єкта, шкідливих наслідків та причинного зв?язку між ними й поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає в порушенні слжбових обов?язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень безпосереднього або вищестоящого керівника.

Суд враховує, що Верховний Суд у справі № 380/3258/23 наголосив (постанова від 03.04.2025), що у контексті об?єктивної сторони дисциплінарного проступку, пов?язаного з неналежним контролем керівника за діями підпорядкованих осіб, необхідно встановити такі обставини: чи був на керівника покладений обов?язок здійснювати контроль за роботою підлеглих, зокрема в частині митного оформлення товару (посадовою інструкцією, нормативними актами, що регулюють його діяльність); чи дійсно керівник неналежно виконував цей обов?язок (наприклад, не перевіряв документи, не здійснював контроль за процесом митного оформлення, не організував належний інструктаж для підлеглих); чи мали місце порушення митного законодавства підлеглими та чи підтверджені вони належними доказами; чи були ці підлеглі притягнуті до дисциплінарної відповідальності за відповідні порушення, чи оскаржували вони накази про притягнення та які результати такого оскарження.

При цьому визначальним у встановленні об?єктивної сторони з точки зору складу дисциплінарного проступку, що полягає у неналежному контролі за діями підлеглих, є доведеність факту порушення законодавства підлеглими.

Суд враховує, що керівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності за неналежний контроль за діями підлеглих, які допустили відповідні порушення, якщо відносно підлеглих не вирішувалося питання про притягнення їх до дисциплінарної відповідальності за допущені порушення або їх дії (рішення) визнані правомірними. Відповідно, скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення щодо підлеглих ставить під сумнів правомірність притягнення до відповідальності їхнього керівника.

У разі доведення фактів порушень підлеглими та чинності відповідних рішень про їхнє притягнення до дисциплінарної відповідальності необхідно було б з?ясувати, чи існує причинно-наслідковий зв?язок між неналежним контролем керівника та вчиненими порушеннями. Для цього слід оцінити, чи мав керівник реальну можливість вплинути на дії підлеглих та чи були його бездіяльність або неналежне виконання обов?язків безпосередньою передумовою допущених порушень.

Отже, недостатньо буде встановити про відсутність в діях керівника складу дисциплінарного проступку шляхом доведення, які конкретні дії в межах виконання своїх службових обов?язків повинен був вчинити керівник для здійснення контролю за підлеглими, а також які заходи контролю він не здійснив і як це вплинуло на порушення, вчинені підлеглими особами, а все ж таки необхідно було б з?ясувати факти порушень підлеглими та чинності відповідних рішень про їхнє притягнення до дисциплінарної відповідальності та чи існує причинно-наслідковий зв?язок між неналежним контролем керівника та вчиненими порушеннями.

Таким чином, при визначенні наявності в діях Позивача складу дисциплінарного проступку необхідно встановити наявність трьох елементів:

- які конкретні дії в межах виконання своїх службових обов?язків повинна була вчинити Позивач;

- які заходи контролю Позивач не здійснила;

- як це вплинуло на порушення, вчинені підлеглими особами.

Так, судом встановлено та визнається сторонами, що до службових повноважень Позивача, як заступника начальника СУ ГУНП в Житомирській області, віднесено здійснення контролю за оперативно-службовою діяльністю працівників підпорядкованого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Житомирській області.

Як зазначено в посадовій інструкції заступника начальника СУ ГУНП в Житомирській області, Позивач несе персональну відповідальність, окрім іншого, "за виконавську та службову дисципліну особового складу слідчого управління", "забезпечує ефективне виконання завдань та функцій щодо захисту прав і свобод громадян" (а.с.30).

Суд вважає безпідставними доводи Позивача та її представника, що Позивачем був здійснений належний контроль за роботою підпорядкованого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Житомирській області щодо розгляду звернення ОСОБА_5 шляхом скерування такого звернення для організації виконання начальнику відділу СУ ГУНП в Житомирській області Шипнівському В.М. із встановленим терміном виконання - 20.12.2024 року та проведення 28.11.2024 року відповідної наради з цього питання.

По-перше, суду не надано жодних належним чином оформлених документів на підтвердження проведення такої наради. Відсутність належного оформлення такої наради визнає сама Позивач.

По-друге, Позивач та її представник помилково вважають, що здійснення відповідного контролю за розглядом звернення ОСОБА_5 обмежується скеруванням звернення до розгляду та проведенням відповідної наради.

В розумінні вимог Порядку №100 межі такого контролю визначаються із часу реєстрації такого письмового звернення в ІКС ІПНП (журналі ЄО) до моменту його (звернення) передачі до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Тобто, контроль зі сторони Позивача повинен забезпечити необхідний результат організації розгляду вказаного звернення ОСОБА_5 або об`єктивну доповідь безпосередньому керівникові про об`єктивні причини неналежного такого розгляду.

Разом з тим, як вже зазначалося судом та визнається сторонами, вказане письмове звернення ОСОБА_5 від 27.11.2024 року про можливе вчинення кримінального правопорушення секретарем Новогуйвинської селищної територіальної громади було зареєстровано 27.11.2024 року за №К-5689-СЕД, а до органу досудового розслідування в особі відділу поліції №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області для внесення відповідних відомостей до ЄРДР було скеровано лише 10.12.2024 року, тобто з грубими порушеннями вимог Порядку №100 щодо строку такого розгляду в межах 24 годин.

Як вже зазначалося, приписи пункту 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України зобов`язували Позивача контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни щодо дотримання вимог Порядку №100 при розгляді звернення ОСОБА_5 та об`єктивно доповідати про результати такого розгляду безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень.

Всупереч вказаним вимогам Позивачем не надано суду жодних пояснень, доводів та обґрунтувань того, яким чином з 27.11.2024 року до 10.12.2024 року Позивачем здійснювався контроль за дотриманням вимог Порядку №100 при розгляді звернення ОСОБА_5 та які заходи вживалися для цього.

Тобто, Позивачем в силу неналежного виконання покладених повноважень не забезпечено виконавську та службову дисципліну за роботою підпорядкованого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Житомирській області та не забезпечено ефективне виконання завдань та функцій щодо захисту прав і свобод громадян" щодо розгляду звернення ОСОБА_5 , що призвело до того, що вказане письмове звернення було зареєстровано 27.11.2024 року за №К-5689-СЕД, а до органу досудового розслідування в особі відділу поліції №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області для внесення відповідних відомостей до ЄРДР було скеровано лише 10.12.2024 року, тобто з грубими порушеннями вимог Порядку № 100, щодо строку такого розгляду в межах 24 годин.

Більш того, як вже зазначалося, підставою для службового розслідування слугував рапорт начальника СУ ГУНП в Житомирській області, а не Позивача.

Суд вважає безпідставними також доводи Позивача та її представника щодо наявності фактичного застосування принципу колективної відповідальності.

Досліджений судом оскаржуваний наказ Відповідача від 07.01.2025 року №20 "Про застосування дисциплінарних стягнень" хоча зумовлений однією обставиною та містить однаковий вид дисциплінарного стягнення до Позивача та ОСОБА_3 і ОСОБА_4 , але зазначає про наявність різних порушень допущених вказаними правоохоронцями та різні обґрунтування таких порушень.

З огляду на зазначене суд робить висновок, що позовні вимоги Позивача є не обґрунтованими і не підлягають задоволенню.

Відповідно до вимог ст.ст.139-143 КАС України підстави для стягнення або відшкодування судових витрат по даній справі відсутні.

Керуючись статтями 2,90,139-143,242-246,250,255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

вирішив:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Житомирській області відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати до Сьомого апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу на рішення суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Головуючий суддя М.Ф. Нагірняк

01.07.25