Справа № 363/3634/25
Суддя: Дьоміна О. П.
Дата ухвалення: 2025-06-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

"30" червня 2025 р. Справа № 363/3634/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

30 червня 2025 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Дьоміна О.П. вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_1 , що подана представником позивача адвокатом Бут Д.Л., до ІНФОРМАЦІЯ_1 , про визнання протиправними дій та скасування постанови,-

ВСТАНОВИВ:

27.06.2025 року адвокат Бут Д.Л., діючи в інтересах позивача ОСОБА_1 звернувся до Вишгородського районного суду Київської області із вказаним позовом в якому просив: визнати пропуск строків на оскарження постанови ІНФОРМАЦІЯ_1 від 25.11.2024 року складеної відносно позивача по справі таким, що стався з поважних причин та таких, які не залежали від волі позивача та поновити строк на оскарження, а також визнати постанову ІНФОРМАЦІЯ_1 від 25.11.2024 року складеної відносно позивача ОСОБА_1 неправомірною та скасувати її.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України - суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з матеріалами позовної заяви, судом встановлено, що пред`явлений адміністративний позов підлягає залишенню без руху з наступних підстав:

Позивач, звертаючись до суду, на виконання вимог ст. 161 КАС України посилався на те, що пропуск строку в цьому випадку є поважним оскільки копію оскаржуваної постанови позивач не отримав, а про існування постанови та відкриття виконавчого провадження дізнався увечері 20.06.2025 року коли розраховувався за товар та зрозумів, що його картковий рахунок заблоковано. Внаслідок з`ясування обставин блокування карткового рахунку стало відомо про те, що у Деснянському відділі державної виконавчої служби ЦМУ Міністерства юстиції України відкрито виконавче провадження за №78206206. Виконавчим документом виявилась постанова ІНФОРМАЦІЯ_1 від 25.11.2025 року. Як виявилось виконавче провадження відкрито постановою державного виконавця від 29.05.2025 року, а арешт на кошти накладено постановою від 18.06.2025 року. Згодом, постановою від 19.06.2025 року звернено стягнення на заробітну плату позивача. Оскільки на адресу позивача ні копія оскаржуваної постанови ІНФОРМАЦІЯ_2 , ні копія постанови про відкриття виконавчого провадження не направлялись відповідно про наявність оскаржуваної постанови ТЦК та СП раніше позивач дізнатись не міг.

Відповідно до ч. 2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Частина 6 ст. 161 КАС України наголошує, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи має право поновити пропущений процесуальний строк, встановлений законом, але якщо визнає причини його пропуску поважними.

В даному випадку необхідно зазначити, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами, однак такі докази позивачем до суду не надано.

Строк звернення до адміністративного суду це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, повинна звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно-правових відносинах або для реалізації владних повноважень.

Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними.

Верховний Суд у постанові від 20.11.2018 року у справі за №907/50/16, зокрема вказав, що "Позовна давність не є інститутом процесуального права та не може бути відновлена (поновлена) в разі її спливу, але позивач вправі отримати судовий захист у разі визнання поважними причин пропуску позовної давності. Поважність причин пропуску строку звернення до суду визначається в кожному випадку окремо. Питання щодо поважності цих причин, тобто наявності обставин, які з об`єктивних, незалежних від позивача підстав унеможливлювали або істотно утруднювали своєчасне подання позову, вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням наявних фактичних даних про такі обставини."

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними.

В разі пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Таким чином, позивачу або його представнику необхідно надати до суду докази поважності причин пропуску строку для оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на які він посилається у своїй заяві.

Статтею 161 КАС України визначено документи, що додаються до позовної заяви.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 161 КАС України - до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених ч. 2 цієї статті.

Як встановлено судом, при зверненні до суду позивач не визначив належного кола учасників справи, у зв`язку з чим не додав до заяви необхідної кількості копій самої позовної заяви та доданих до неї матеріалів. Така обставина перешкоджає належному здійсненню повідомлення учасників провадження та унеможливлює подальший рух справи.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (ч. 4 ст. 161 КАС України).

Частиною 3 ст. 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору (ч. 8 ст. 160 КАС України).

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Згідно ЗУ «Про судовий збір» - судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб,

встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Так, ст. 7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2025 рік» встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб в розрахунку на місяць з 1 січня 2025 року складає 3028 грн.

Положенням п. п. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до адміністративного суду фізичною особою адміністративного позову немайнового характеру ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 року в справі за №543/775/17 зазначає, що з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір»).

Відповідно до ч. 2 ст. 169 КАС України якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи зазначене позивач повинен сплатити судовий збір за подання адміністративного позову в розмірі 605,60 грн., або зазначити підстави звільнення позивача від сплати судового збору, у відповідності до чинного законодавства з наданням підтверджуючих документів.

Відповідно до ч. 1 ст. 161 КАС України - до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

У разі подання позовної заяви та доданих до неї документів в електронній формі через електронний кабінет до позовної заяви додаються докази надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу (ч. 2 ст. 161 КАС України).

Разом з цим, звертаючись до суду із позовом в електронній формі, через систему «Електронний суд», позивачем не додано до матеріалів справи надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень ст. 44 КАС України.

До матеріалів справи, також не долучено власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав (п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України).

Як зазначив Європейський Суд з прав людини (справа «Каменівська проти України»), «право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані».

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. ст. 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки, позовна заява містить вищезазначені недоліки, вона підлягає залишенню без руху з наданням позивачеві строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст. ст. 160, 161, 169 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , що подана представником позивача адвокатом Бут Д.Л., до ІНФОРМАЦІЯ_1 , про визнання протиправними дій та скасування постанови - залишити без руху.

Надати позивачу та/або представнику позивача строк для усунення зазначених в мотивувальній частині ухвали недоліків тривалістю десять днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява буде повернута, якщо заяву не буде подано позивачем в зазначений строк або вказані ним підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.П. Дьоміна