Справа № 640/30811/21
Суддя: Радчук А.А.
Дата ухвалення: 2025-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 червня 2025 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Радчука А.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільпо-Фуд" (02090, м. Київ, вул. Бутлерова, 1, ) до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (04119, м. Київ, вул. Дегтярівська, 11, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Окружного адміністративного суду м. Києва перебувала адміністративна справа №640/30811/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільпо-Фуд" до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, в якому позивач просив визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 10.06.2021 року.

Позов обґрунтований тим, що Центральним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків за результатами фактичної перевірки прийнято податкове повідомлення-рішення від 10.06.2021 № , яким до позивача застосовано штрафні (фінансові) санкції (штрафи) у розмірі 11 050, 00 грн., з яких: - 5100,0 грн. (17грн.х300) за проведення розрахункових операцій через РРО без використання режиму попереднього програмування найменування товарів (із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно УКТ ЗЕД для підакцизних товарів), цін товарів (послуг) та обліку їх кількості; - 5950,0 грн. (7х850) за порушення порядку використання книг обліку розрахункових операцій у кількості 7 одиниць.

Не погоджуючись із зазначеним податковим повідомленням-рішенням, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Доводи позову мотивовані наступним.

Позивач заперечує порушення порядку використання книг обліку розрахункових операцій, посилаючись на те, що підприємство відмовилося від використання КОРО 25.10.2019, про що 25.10.2019 подано заяви про скасування реєстрації книги обліку розрахункових операцій за всіма КОРО, що велися на той час в магазині за адресою: м. Одеса, вул. Довженка, 4. КОРО скасовані Офісом великих платників податків 25.10.2019. Ця обставина підтверджується квитанціями №2, у яких зазначено, що за результатом обробки заяв про скасування книг обліку розрахункових операцій документ прийнято. Скасування книги ОРО успішно проведено. Копії додаються до позовної заяви.

Також позивач заперечує порушення режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД. Як вбачається зі змісту Акту перевірки, порушенням відповідач кваліфікував проведення розрахункових операцій при продажу підакцизних товарів без використання режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, а саме стіки «HEETS» проведені за кодом УКТ ЗЕД 2403 99 9000, замість коду УКТ ЗЕД 2403 99 9010 за наступним РРО: фіскальний номер №, чек від 16.04.2021 п 17.06 №0071612. Позивач вважає, що норма п. 7 ст. 17 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» стосується проведення розрахункових операцій коли код УКТ ЗЕД не зазначено взагалі. У даному випадку код товарної підкатегорії для стіку «HEETS» в чеку від 16.04.2021 o 17.06 №0071612 зазначено з помилкою, проте зазначено, тобто найменування підакцизного товару запрограмовано із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, відтак порушення, визначене ст. 17 «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», відсутнє.

З огляду на вищевикладене, вважаючи, що у його діях відсутнє порушення Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» та Порядку реєстрації та ведення розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій, позивач просить скасувати прийняте відповідачем повідомлення-рішення № від 10.06.2021 року.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 02.11.2021 року у справі відкрито спрощене позовне провадження.

Відповідно до ст. 1 Закону України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду № 2825-ІХ, визначено Ліквідувати Окружний адміністративний суд міста Києва.

Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону №2825-IX з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

На виконання вимог Закону України Про внесення зміни до пункту 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду щодо забезпечення розгляду адміністративних справ (далі - Закон) наказом ДСА України від 16.09.2024 №399 затверджено Порядок передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва (далі - Порядок №399).

Пунктами 4-7 Порядку №399 визначено, що на розгляд та вирішення судам підлягають передачі судові справи, які нерозглянуті ОАСК та передані до КОАС, але до набрання чинності Законом, не розподілені між суддями. Матеріали щодо розгляду та вирішення окремих процесуальних питань у межах нерозглянутих судових справ підлягають передачі до судів, визначених у результаті автоматизованого розподілу судових справ між судами, проведеного відповідно до правил, установлених цим Порядком. Судові справи, вказані у переліку, які підлягають передачі судам, мають бути зареєстровані в базі даних. Перелік складається відповідальною особою протягом семи робочих днів після опублікування цього Порядку за формою, визначеною у додатку 1 до Порядку, та формується в електронній формі із застосуванням КЕП.

На виконання положень Закону № 2825-IX та відповідно до Порядку № 399, матеріали адміністративної справи №640/30811/21 передано на розгляд до Одеського окружного адміністративного суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями Одеського окружного адміністративного суду, справа №640/30811/21 передана судді Радчуку А.А.

Ухвалою від 28.04.2025 року судом прийнято до провадження справу №640/30811/21 та розпочато її розгляд спочатку зі стадії відкриття провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.

У судовій справі №640/30811/21 наявний відзив на позовну заяву.

12.05.2025 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшов відзив Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків.

Відповідно до відзиву, відповідач позов не визнає, з позовними вимогами не погоджується з огляду на наступне.

Як зазначено у відзиві, Головним управлінням ДПС в Одеській області на підставі наказу від 29.04.2021 № 2739-п та направлень від 11.05.2021 №№ 5372, 5373, від 17.05.2021 №№ 5620, 5621 проведено фактичну перевірку магазину за адресою: м. Одеса, вул. Довженка, буд. 4, в якому здійснює діяльність ТОВ «СІЛЬПО-ФУД» (акт перевірки від 21.05.2021 № 9745/15/28/РРО/ 40720198, зареєстрований в контролюючому органі за місцем реєстрації платника податків за № 421/31-00-07-04-03/40720198 від 07.06.2021). В ході проведення фактичної перевірки встановлено порушення порядку використання книг обліку розрахункових операцій (далі КОРО) та проведення розрахункових операцій без зазначення коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД для підакцизних товарів.

Центральним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків на підставі розгляду матеріалів акту перевірки винесено податкове повідомлення-рішення № від 10.06.2021 року, яким до ТОВ «СІЛЬПО-ФУД» застосовано фінансові санкції на загальну суму 11 050,00 грн., а саме: 5 100 грн. - за проведення розрахункових операцій через РРО без використання режиму попереднього програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД та 5 950 грн. (850 грн. х 7) - за ведення з порушенням встановленого порядку КОРО у кількості 7 одиниць.

Щодо порушення порядку використання книг обліку розрахункових операцій відповідач зазначив, що суб`єкти господарювання, відповідно до рішень, затверджених власними розпорядчими документами, у разі необхідності та за власним бажанням можуть скасувати реєстрацію КОРО та припинити її застосування (абз. другий та четвертий п. 1 глави 1 розд. II Порядку КОРО). Підставою для скасування КОРО є надходження реєстраційної заяви від підприємства. Порядок та строки розгляду контролюючим органом заяв, поданих в електронній формі, є такими самими, як і для заяв поданих у паперовому вигляді. Пунктом 3 глави 3 розд. II Порядку реєстрації КОРО визначено, що заяву про скасування книги обліку розрахункових операцій за формою № 2- КОРО (додаток 4 до Порядку) суб`єкт господарювання подає до контролюючого органу за місцем реєстрації КОРО не пізніше двох робочих днів із дня виникнення підстави для скасування. Посадова особа контролюючого органу не пізніше наступного робочого дня з дня отримання заяви про скасування КОРО проводить скасування реєстрації КОРО шляхом внесення даних до інформаційно-телекомунікаційної системи ДПС.

Таким чином, як вважає відповідач, дата подання реєстраційної заяви не є датою скасування, так як заява потребує часу на розгляд та прийняття рішення, а отже позивачем було допущено порушення II Порядку реєстрації та ведення розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 14.06.2016 № 547.

Щодо порушення режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД відповідач зазначив, що відповідно до пункту 11 статті 3 Закону № 265 суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції, зобов`язані проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів із використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості. За порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції.

Враховуючи вищевикладене, оскаржене повідомлення-рішення відповідач вважає обґрунтованим та правомірними.

Під час розгляду справи в Одеському окружному адміністративному суді інших заяв по суті справи сторони не надали.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України, справу розглянуто в порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов, судом встановлено наступне.

Позивач товариство з обмеженою відповідальністю «СІЛЬПО-ФУД» (далі ТОВ «СІЛЬПО-ФУД»), , зареєстроване юридичною особою 05.08.2016 року; є платником податку на додану вартість.

Основним видом діяльності за КВЕД є: 47.11 Роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами.

На підставі ст.ст. 20, 80 Податкового кодексу України та відповідно до наказу Головного управління ДПС в Одеській області від 29.04.2021 року №2739-п та направлень від 11.05.2021, 17.05.2021 року Головним управлінням ДПС в Одеській області проведена фактична перевірка господарської одиниці за адресою: м. Одеса, вул. Довженка, 4, де здійснює діяльність ТОВ «СІЛЬПО-ФУД» (код згідно з ) з питань дотримання вимог Податкового кодексу України, Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» та ін.

За результатами проведення фактичної перевірки посадовими особами Головного управління ДПС в Одеській області складено Акт фактичної перевірки від 20.05.2021 року, який зареєстрований в контролюючому органі за місцем реєстрації платника податків за №421/31-00-07-04-03/40720198 від 07.06.2021 року.

В Акті фактичної перевірки зафіксовано ненадання та відсутність Книги обліку розрахункових операцій.

За висновками проведення фактичної перевірки встановлені такі порушення:

порушення порядку використання книг обліку розрахункових операцій (далі КОРО). Скасування КОРО (№/10 від 20.08.2019; №/7 від 08.04.2019; №/6 від 02.07.2019; №/7 від 20.08.2019; №/7 від 27.09.2019; №/7 від 18.04.2019; №/9 від 18.04.2019) відбулося 28.10.2019 (згідно реєстраційних посвідчень на РРО), тоді як ведення книг обліку розрахункових операцій припинилось 25.10.2019, що є порушенням вимог п.3 глави 3 розділу II Порядку реєстрації та ведення розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій, що застосовуються для реєстрації операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 14.06.2016 № 547;

порушення проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій із використанням режиму попереднього програмування підакцизних товарів із зазначенням коду товарної під категорії згідно з УКТ ЗЕД, а саме при продажу тютюнових стіків «HEETS» підприємством використовується товарна підкатегорія замість , що є порушенням п.11 ст.3 Закону України від 06.07.1995 №265/95-ВР «Про застосування реєстратора розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (із змінами та доповненнями) (далі Закон №265).

Позивач надав до Головного управління ДПС в Одеській області свої заперечення на Акт фактичної перевірки від 20.05.2021 року (№ 421/31-00-07-04-03/40720198 від 07.06.2021 року номер та дата реєстрації в контролюючому органі за місцем реєстрації платника податків).

За результатами розгляду заперечень на акт перевірки, листом Головного управління ДПС в Одеській області № 5572/КПР/15-32-07-06-12 від 08.06.2021 року висновки акту перевірки від 20.05.2021, зареєстрованого 21.05.2021 №9735/15/28/PPO/40720198, викладено у наступній редакції:

п.2.2.20 Акту перевірки в новій редакції, а саме:

проведення розрахункових операцій при продажу підакцизних товарів без використання режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, а саме: стіки «Heets» проведені за кодом УКТ ЗЕД 2403 99 9000 замість коду УКТ ЗЕД 2403 99 9010 за наступним РРО: фіскальний №, чек від 16.04.2021 о 17:06 год. №0071612;

порушення розділу ІІ Порядку реєстрації та ведення, розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій, затверджений Наказом Міністерства фінансів України від 14.06.2020 №547 - залишити без змін.

На підставі акту фактичної перевірки від 21.05.2021 №9735/15/28/PPO/40720198 (№ 421/31-00-07-04-03/40720198 від 07.06.2021 року номер та дата реєстрації в контролюючому органі за місцем реєстрації платника податків) та з урахуванням висновку Головного управління ДПС в Одеській області на заперечення до акту перевірки, Центральним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків прийнято податкове повідомлення-рішення № від 10.06.2021 року форми «С», яким на підставі пп. 54.3.3 п. 54.3 ст. 54 Податкового кодексу України та ст. 17 Закону України від 06.07.1995 №265/95-В Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг за порушення пункту 11 статті 3 Закону України від 06.07.1995 №265/95-В Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг та розділу ІІ Порядку реєстрації та ведення, розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 14.06.2020 №547, застосовано до ТОВ «СІЛЬПО-ФУД» штрафні (фінансові санкції) на загальну суму 11 050,00 грн.

Згідно розрахунку штрафних санкцій сума штрафної санкції складається з:

5100, 00 грн. (17 х 300) за проведення розрахункових операцій через РРО без використання режиму попереднього програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД (порушення пункту 11 статті 3 Закону України від 06.07.1995 №265/95-В Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг);

5950,00 грн. (850 грн. х 7) за ведення з порушенням встановленого порядку КОРО у кількості 7 одиниць (порушення розділу ІІ Порядку реєстрації та ведення, розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 14.06.2020 №547).

Позивач оскаржив податкове повідомлення-рішення № від 10.06.2021 року в адміністративному порядку, проте рішенням ДПС України №22686/6/99-00-06-03-02-06 від 06.10.2021 року, податкове повідомлення-рішення № від 10.06.2021 року залишено без змін, а скаргу ТОВ «СІЛЬПО-ФУД» - без задоволення.

Не погоджуючись із податковим повідомленням-рішенням № від 10.06.2021 року, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України № 2755-VI від 02.12.2010 (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, далі Податковий кодекс України).

Відповідно до п. 20.1 ст. 20 Податкового кодексу України, контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, зокрема, мають право:

20.1.4. проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення;

20.1.10. здійснювати контроль за додержанням законодавства з питань регулювання обігу готівки (крім банків), порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), за наявністю ліцензій на провадження видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню відповідно до закону, торгових патентів, за додержанням порядку приймання готівки для подальшого переказу (крім приймання готівки банками), за дотриманням суб`єктами господарювання установлених законодавством обов`язкових вимог щодо забезпечення можливості розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів;

20.1.11. проводити контрольні розрахункові операції до початку перевірки платника податків щодо дотримання ним порядку проведення готівкових розрахунків та застосування реєстраторів розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій. Товари, отримані службовими (посадовими) особами контролюючих органів під час проведення контрольної розрахункової операції, підлягають поверненню платнику податків у непошкодженому вигляді. У разі неможливості повернення такого товару відшкодування витрат здійснюється відповідно до законодавства з питань захисту прав споживачів;

20.1.19. застосовувати до платників податків передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення податкового чи іншого законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи; стягувати до бюджетів та державних цільових фондів суми грошових зобов`язань та/або податкового боргу у випадках, порядку та розмірі, встановлених цим Кодексом та іншими законами України; стягувати суми недоїмки із сплати єдиного внеску; стягувати суми простроченої заборгованості суб`єктів господарювання перед державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) за кредитами (позиками), залученими державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) або під державні (місцеві) гарантії, а також за кредитами із бюджету в порядку, визначеному цим Кодексом та іншими законами України.

Згідно з п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) (пп. 75.1.3 п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України).

Статтею 80 Податкового кодексу України визначений порядок проведення фактичної перевірки.

Згідно з п. 80.1 ст. 80 Податкового кодексу України, фактична перевірка здійснюється без попередження платника податків (особи).

За приписами п. 80.2 ст. 80 Податкового кодексу України, фактична перевірка може проводитися на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, копія якого вручається платнику податків або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції під розписку до початку проведення такої перевірки, та за наявності хоча б однієї з таких підстав: 80.2.2. у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації від державних органів або органів місцевого самоврядування, яка свідчить про можливі порушення платником податків законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, зокрема, щодо здійснення платниками податків розрахункових операцій, у тому числі із забезпеченням можливості проведення розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, ведення касових операцій, наявності патентів, ліцензій та інших документів, контроль за наявністю яких покладено на контролюючі органи, виробництва та обігу підакцизних товарів.

Отже, згідно з пп. 80.2.2 п. 80.2 ст. 80 Податкового кодексу України фактична перевірка здійснюється контролюючим органом, зокрема щодо здійснення платниками податків розрахункових операцій.

Так, відповідно до ст. 19-1 ст. 19 Податкового кодексу України, контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу:

19-1.1.4. здійснюють контроль за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті, за додержанням порядку приймання готівки для виконання платіжних операцій (крім приймання готівки банками), за дотриманням суб`єктами господарювання установлених законодавством обов`язкових вимог щодо забезпечення можливості розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), проведення розрахункових операцій, а також за наявністю ліцензій на провадження видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню відповідно до закону, наявністю торгових патентів;

19-1.1.14. здійснюють контроль у сфері виробництва, обігу та реалізації підакцизних товарів, контроль за їх цільовим використанням, забезпечують міжгалузеву координацію у цій сфері;

19-1.1.16. здійснюють заходи щодо запобігання та виявлення порушень законодавства у сфері виробництва та обігу спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального;

19-1.1.17. проводять роботу щодо боротьби з незаконним виробництвом, переміщенням, обігом спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального.

Відповідно до п. 80.4, п. 80.5 ст. 80 Податкового кодексу України, перед початком фактичної перевірки, з питань дотримання порядку здійснення розрахункових операцій та ведення касових операцій, посадовими особами контролюючих органів на підставі підпункту 20.1.10 пункту 20.1 статті 20 цього Кодексу може бути проведена контрольна розрахункова операція.

Допуск посадових осіб контролюючих органів до проведення фактичної перевірки здійснюється згідно із статтею 81 цього Кодексу.

Згідно п. 81.1 ст. 81 Податкового кодексу України, посадові особи контролюючого органу мають право приступити до проведення документальної виїзної перевірки, фактичної перевірки за наявності підстав для їх проведення, визначених цим Кодексом, та за умови пред`явлення або надіслання у випадках, визначених цим Кодексом, таких документів:

направлення на проведення такої перевірки, в якому зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, реквізити наказу про проведення відповідної перевірки, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи - платника податку, який перевіряється) або об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична), підстави, дата початку та тривалість перевірки, посада та прізвище посадової (службової) особи, яка проводитиме перевірку. Направлення на перевірку у такому випадку є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, що скріплений печаткою контролюючого органу;

копії наказу про проведення перевірки, в якому зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи - платника податку, який перевіряється) та у разі проведення перевірки в іншому місці - адреса об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична перевірка), підстави для проведення перевірки, визначені цим Кодексом, дата початку і тривалість перевірки, період діяльності, який буде перевірятися. Наказ про проведення перевірки є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу та скріплення печаткою контролюючого органу;

службового посвідчення осіб (належним чином оформленого відповідним контролюючим органом документа, що засвідчує посадову (службову) особу), які зазначені в направленні на проведення перевірки.

Непред`явлення або ненадіслання у випадках, визначених цим Кодексом, платнику податків (його посадовим (службовим) особам або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції) цих документів або пред`явлення зазначених документів, що оформлені з порушенням вимог, встановлених цим пунктом, є підставою для недопущення посадових (службових) осіб контролюючого органу до проведення документальної виїзної або фактичної перевірки.

Відмова платника податків та/або посадових (службових) осіб платника податків (його представників або осіб, які фактично проводять розрахункові операції) від допуску до перевірки на інших підставах, ніж визначені в абзаці п`ятому цього пункту, не дозволяється.

При пред`явленні направлення платнику податків та/або посадовим (службовим) особам платника податків (його представникам або особам, які фактично проводять розрахункові операції) такі особи розписуються у направленні із зазначенням свого прізвища, імені, по батькові, посади, дати і часу ознайомлення.

У разі відмови платника податків та/або посадових (службових) осіб платника податків (його представників або осіб, які фактично проводять розрахункові операції) розписатися у направленні на перевірку посадовими (службовими) особами контролюючого органу складається акт, який засвідчує факт відмови. У такому випадку акт про відмову від підпису у направленні на перевірку є підставою для початку проведення такої перевірки.

Як встановлено судом з матеріалів справи, посадові особи Головного управління ДПС в Одеській області були допущені до проведення фактичної перевірки господарської одиниці за адресою: м. Одеса, вул. Довженка, 4, де здійснює діяльність ТОВ «СІЛЬПО-ФУД» (код згідно з ) з питань дотримання вимог Податкового кодексу України, Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» та ін.

Відповідно до п. 86.1 ст. 86 Податкового кодексу України, результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

У разі незгоди платника податків з висновками акта (довідки) такий платник зобов`язаний підписати такий акт (довідку) перевірки із запереченнями, які він має право надати разом з підписаним примірником акта (довідки) або окремо у строки, передбачені цим Кодексом.

Матеріали перевірки - це:

акт (довідка) перевірки з інформативними додатками, які є його невід`ємною частиною;

заперечення, надані платником податків до акта (довідки) перевірки (у разі їх наявності на час розгляду);

пояснення та їх документальне підтвердження, які надані платником податків відповідно до підпункту 16.1.15 пункту 16.1 статті 16 та відповідно до абзацу другого підпункту 17.1.6 пункту 17.1 статті 17 розділу I цього Кодексу.

Згідно з п. 86.5 ст. 86 Податкового кодексу України, акт (довідка) про результати фактичних перевірок, визначених статтею 80 цього Кодексу, складається у двох примірниках, підписується посадовими особами контролюючих органів, які проводили перевірку, реєструється не пізніше наступного робочого дня після закінчення перевірки. Акт (довідка) про результати зазначених перевірок підписується особою, яка здійснювала розрахункові операції, платником податків та його законними представниками (у разі наявності).

Підписання акта (довідки) таких перевірок особою, яка здійснювала розрахункові операції, платником податків та/або його представниками та посадовими особами контролюючого органу, які проводили перевірку, здійснюється за місцем проведення перевірки або у приміщенні контролюючого органу.

У разі відмови платника податків, його законних представників або особи, яка здійснювала розрахункові операції, від підписання акта (довідки), посадовими особами контролюючого органу складається акт, що засвідчує факт такої відмови. Один примірник акта або довідки про результати перевірки не пізніше наступного робочого дня після його складення реєструється в журналі реєстрації актів контролюючого органу і не пізніше наступного дня після його реєстрації вручається або надсилається платнику податків, його законному представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції.

У разі відмови платника податків або його законних представників від отримання примірника акта (довідки) перевірки чи неможливості його вручення платнику податків або його законним представникам чи особі, яка здійснювала розрахункові операції з будь-яких причин, такий акт або довідка надсилається платнику податків у порядку, визначеному статтею 58 цього Кодексу для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень. У зазначених в цьому абзаці випадках контролюючим органом складається відповідний акт або робиться позначка в акті або довідці про результати перевірки.

Згідно з п. 86.6 ст. 86 Податкового кодексу України, відмова платника податків або його законних представників чи особи, яка здійснювала розрахункові операції, від підписання акта перевірки або отримання його примірника не звільняє платника податків від обов`язку сплатити визначені контролюючим органом за результатами перевірки грошові зобов`язання.

Як встановлено судом, за результатами проведення посадовими особами Головного управління ДПС в Одеській області фактичної перевірки господарської одиниці за адресою: м. Одеса, вул. Довженка, 4, де здійснює діяльність ТОВ «СІЛЬПО-ФУД» (код згідно з ), складено Акт фактичної перевірки від 20.05.2021 року, який зареєстрований в контролюючому органі за місцем реєстрації платника податків за № 421/31-00-07-04-03/40720198 від 07.06.2021 року.

Згідно з п. 86.7 ст. 86 Податкового кодексу України, у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки).

Такі заперечення, додаткові документи і пояснення є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.

Як регламентовано пп. 86.7.1 п. 86.7 ст. 86 Податкового кодексу України, акт перевірки, заперечення до акта перевірки та/або додаткові документи і пояснення, у разі їх подання платником податку у визначеному цим пунктом порядку (далі - матеріали перевірки), розглядаються комісією такого контролюючого органу з питань розгляду заперечень та пояснень до актів перевірок (далі - комісія з питань розгляду заперечень), яка є постійно діючим колегіальним органом контролюючого органу. Склад комісії та порядок її роботи затверджуються наказом керівника контролюючого органу.

Розгляд матеріалів перевірки здійснюється комісією з питань розгляду заперечень контролюючого органу протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів і пояснень відповідно до цього пункту (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у запереченнях, додаткових документах та поясненнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Згідно пп. 86.7.4 п. 86.7 ст. 86 Податкового кодексу України, при розгляді матеріалів перевірки контролюючим органом досліджуються всі наявні фактичні дані, що стосуються предмета розгляду, у тому числі документи, надані платником податків або витребувані у нього, письмові та усні пояснення платника податку, інші фактичні дані, що наявні або доступні контролюючому органу.

За результатами розгляду матеріалів перевірки комісія з розгляду заперечень приймає висновок, що є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.

За приписами пп. 86.7.5 п. 86.7 ст. 86 Податкового кодексу України, податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу на підставі висновку комісії контролюючого органу з питань розгляду заперечень протягом п`яти робочих днів, наступних за днем прийняття такого висновку комісією і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків, у порядку, визначеному підпунктом 86.7.1 цього пункту.

Як встановлено судом, позивач надав до Головного управління ДПС в Одеській області свої заперечення на Акт фактичної перевірки від 20.05.2021 року (№ 421/31-00-07-04-03/40720198 від 07.06.2021 року номер та дата реєстрації в контролюючому органі за місцем реєстрації платника податків). Результати їх розгляду відображені в листі Головного управління ДПС в Одеській області № 5572/КПР/15-32-07-06-12 від 08.06.2021 року.

На підставі акту фактичної перевірки від 21.05.2021 №9735/15/28/PPO/40720198 (№ 421/31-00-07-04-03/40720198 від 07.06.2021 року номер та дата реєстрації в контролюючому органі за місцем реєстрації платника податків) та з урахуванням висновку Головного управління ДПС в Одеській області на заперечення до акту перевірки, Центральним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків прийнято податкове повідомлення-рішення № від 10.06.2021 року.

На підставі викладеного, судом не встановлено порушень з боку контролюючого органу при проведенні та оформленні результатів фактичної перевірки.

Позивач порядок проведення фактичної перевірки також не оскаржує.

Отже, суд надає оцінку правомірності оскарженого податкового повідомлення-рішення № від 10.06.2021 року про застосування до позивача штрафних санкцій за порушення пункту 11 статті 3 Закону України від 06.07.1995 №265/95-В Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг та розділу ІІ Порядку реєстрації та ведення, розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 14.06.2020 №547.

Щодо порушення пункту 11 статті 3 Закону України від 06.07.1995 №265/95-В Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Закон України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995 № 265/95-ВР визначає правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг. Дія його поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі.

На момент виникнення спірних правовідносин Закон діяв в редакції від 01.01.2021 року.

Зміст статті 2 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995 № 265/95-ВР містить визначення понять, зокрема, реєстратор розрахункових операцій, розрахунковий документ, книга обліку розрахункових операцій, програмний реєстратор розрахункових операцій, а саме:

реєстратор розрахункових операцій - пристрій або програмно-технічний комплекс, в якому реалізовані фіскальні функції і який призначений для реєстрації розрахункових операцій при продажу товарів (наданні послуг), операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі та/або реєстрації кількості проданих товарів (наданих послуг), операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів та з приймання готівки для подальшого переказу. До реєстраторів розрахункових операцій відносяться: електронний контрольно-касовий апарат, електронний контрольно-касовий реєстратор, вбудований електронний контрольно-касовий реєстратор, комп`ютерно-касова система, електронний таксометр, автомат з продажу товарів (послуг) тощо;

розрахунковий документ - документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, видатковий чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів, отримання (повернення) коштів, торгівлю валютними цінностями в готівковій формі, створений в паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ) у випадках, передбачених цим Законом, зареєстрованим у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій, чи заповнений вручну;

книга обліку розрахункових операцій - прошнурована і належним чином зареєстрована в контролюючих органах книга, що містить щоденні звіти, які складаються на підставі відповідних розрахункових документів щодо руху готівкових коштів, товарів (послуг);

програмний реєстратор розрахункових операцій - програмний, програмно-апаратний або програмно-технічний комплекс у вигляді технологічного та/або програмного рішення, що використовується на будь-якому пристрої та в якому фіскальні функції реалізовані через фіскальний сервер контролюючого органу і який призначений для реєстрації розрахункових операцій при продажу товарів (наданні послуг), операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі та/або реєстрації кількості проданих товарів (наданих послуг), операцій з приймання готівки для подальшого переказу. Контролюючий орган забезпечує безкоштовне програмне рішення для використання суб`єктом господарювання.

Відповідно до пункту 11 ст. 3 Закону України Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів із використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості.

Наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 № 13 затверджене Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів (далі Положення №13).

Згідно з пунктом 3 розділу I Положення №13, установлені в цьому Положенні вимоги до змісту розрахункових документів визначають обов`язкові реквізити розрахункових документів/електронних розрахункових документів.

У разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не прийматиметься як розрахунковий.

Згідно з пунктом 1 розділу IІ Положення №13, фіскальний касовий чек на товари (послуги) (далі - фіскальний чек) - розрахунковий документ / електронний розрахунковий документ, створений у паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ), реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій при проведенні розрахунків за продані товари (надані послуги). Фіскальний касовий чек на товари (послуги) за формою № ФКЧ-1 наведений у додатку 1 до цього Положення.

У відповідності з приписами пункту 2 розділу IІ Положення №13, фіскальний чек має містити такі обов`язкові реквізити, зокрема:

найменування суб`єкта господарювання (рядок 1);

назва господарської одиниці - найменування, яке зазначене в документі на право власності або користування господарською одиницею і відповідає довіднику «Типи об`єктів оподаткування» та повідомлене ДПС формою 20-ОПП (рядок 2);

адреса господарської одиниці - адреса, яка зазначена в документі на право власності чи користування господарською одиницею (назва населеного пункту, назва вулиці, номер будинку/офісу/ квартири) та повідомлена ДПС формою 20-ОПП (рядок 3);

для СГ, що зареєстровані як платники ПДВ,- індивідуальний податковий номер платника ПДВ, який надається згідно з Кодексом; перед номером друкуються великі літери «ПН» (рядок 4);

для СГ, що не є платниками ПДВ,- податковий номер або серія та номер паспорта / номер ID картки (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовились від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відповідну відмітку в паспорті), перед яким друкуються великі літери «ІД» (рядок 5);

якщо кількість придбаного товару (обсяг отриманої послуги) не дорівнює одиниці виміру,- кількість, вартість одиниці виміру придбаного товару (отриманої послуги) (рядок 6);

код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 7).

Отже, одним із обов`язкових реквізитів фіскального касового чека для підакцизних товарів є код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, що встановлений Законом України від 04.06.2020 року №674-ІХ «Про Митний тариф України», i зазначається для підакцизних товарів в рядку 7 чеку.

Так, для тютюнових стіків «HEETS» що відносяться до тютюновмісних виробів для електричного нагрівання (ТВЕН) за допомогою підігрівача з електронним управлінням, законодавчо виведена окрема підкатегорія УКТ ЗЕД - 2403 99 90 10.

Проте, як встановлено контролюючим органом, при здійсненні розрахункової операції (продаж однієї пачки стіків «Heets») 16.04.2021 п 17:06 год. із застосуванням РРО фіскальний номер , у фіскальному чеку №0071612 зазначено код УКТ ЗЕД 2403 99 9000, який не відповідає найменуванню проданого товару та є одним з обов`язкових реквізитів фіскального чеку.

Відповідно до пункту 7 статті 17 Закону №265/95-ВР, за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах:

триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - у разі проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості.

За порушення пункту 11 ст. 3 Закону №265/95-ВР відповідач застосував до позивача штраф, передбачений пунктом 7 статті 17 Закону №265/95-ВР, у розмірі триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто 5100, 00 грн.

Суд погоджується з кваліфікацією відповідача, оскільки зазначення у фіскальних чеках коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД для підакцизних товарів є обов`язковим, а відсутність в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, має наслідком невизнання такого документу, як розрахункового.

Відтак, податкове повідомлення-рішення № від 10.06.2021 року в частині застосування до позивача штрафних санкцій у розмірі 5100,00 грн. не підлягає скасуванню.

Що стосується порушення розділу ІІ Порядку реєстрації та ведення, розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 14.06.2020 №547.

На момент виникнення спірних правовідносин Порядок №574 діяв в редакції від 01.10.2018 року.

Відповідно до пункту 1 глави 3 розділу II Порядку №574, скасування реєстрації книги ОРО на РРО здійснюється одночасно із скасуванням реєстрації РРО або за заявою суб`єкта господарювання (у разі викрадення, втрати, прийняття розпорядчого документа про те, що у випадку виходу з ладу РРО або відключення електроенергії проведення розрахункових операцій не здійснюється до моменту належного підключення резервного РРО або включення електроенергії, непридатності для використання тощо).

Рішення про скасування реєстрації книги ОРО на РРО може бути прийнято керівником контролюючого органу за місцем реєстрації РРО або уповноваженою особою контролюючого органу, якщо порушено цілісність засобу контролю, встановленого на книгу ОРО на РРО, та/або виявлено факт опломбування книги ОРО на РРО підробленим засобом контролю або таким, номер якого не збігається з номером, зазначеним у реєстраційній заяві.

У разі прийняття рішення про скасування реєстрації книги ОРО на РРО посадова особа контролюючого органу не пізніше наступного робочого дня з дня виникнення підстав вносить відповідні дані до інформаційної системи ДФС та здійснює запис на титульній сторінці книги ОРО на РРО (у разі її наявності) щодо скасування реєстрації книги ОРО, який засвідчує своїм підписом та печаткою контролюючого органу.

Відповідно до пункту 3 глави 3 розділу II Порядку №574, заяву про скасування книги ОРО суб`єкт господарювання подає до контролюючого органу за місцем реєстрації книги ОРО не пізніше двох робочих днів з дня виникнення підстави для скасування.

У разі викрадення книги ОРО суб`єкт господарювання разом із заявою про скасування книги ОРО надає до контролюючого органу копію відповідного документа органу поліції.

Посадова особа контролюючого органу не пізніше наступного робочого дня з дня отримання заяви про скасування книги ОРО проводить скасування реєстрації книги ОРО шляхом внесення даних до інформаційної системи ДФС.

У разі скасування реєстрації книги ОРО на господарську одиницю посадова особа контролюючого органу здійснює запис на титульній сторінці книги ОРО (у разі її наявності) щодо скасування реєстрації, який засвідчує своїм підписом та печаткою контролюючого органу.

Як встановлено судом з матеріалів справи, 25.10.2019 року позивач звернувся до контролюючого органа із заявами про скасування реєстрації книги обліку розрахункових операцій (№/10 від 20.08.2019; №/7 від 08.04.2019; №/6 від 02.07.2019; №/7 від 20.08.2019; №/7 від 27.09.2019; №/7 від 18.04.2019; №/9 від 18.04.2019).

Згідно Квитанцій №2, заяви про скасування реєстрації книги обліку розрахункових операцій прийняті 25.10.2019 року.

Одночасно Квитанції №2 у розділі «Результат обробки» після фрази «Документ прийнято» містять фразу «Скасування книги ОРО успішно виконано» дата 25.10.2019 та час.

За висновками акту фактичної перевірки, скасування книг ОРО (№/10 від 20.08.2019; №/7 від 08.04.2019; №/6 від 02.07.2019; №/7 від 20.08.2019; №/7 від 27.09.2019; №/7 від 18.04.2019; №/9 від 18.04.2019) відбулося 28.10.2019 року, тому встановлено порушення розділу ІІ Порядку реєстрації та ведення, розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 14.06.2020 №547, в частині неведення Книги ОРО з 25.10.2019 до 28.10.2019.

Надаючи оцінку наведеним обставинам справи суд дещо погоджується з доводами відповідача стосовно того, що дата подання реєстраційної заяви про скасування КОРО не завжди є датою скасування КОРО, оскільки відповідно до абз. 3 пункту 3 глави 3 розділу II Порядку №574, посадова особа контролюючого органу не пізніше наступного робочого дня з дня отримання заяви про скасування книги ОРО проводить скасування реєстрації книги ОРО шляхом внесення даних до інформаційної системи ДФС.

Проте, згідно обставин даної справи судом встановлено, що в Квитанціях №2 у розділі «Результат обробки» після фрази «Документ прийнято» наявні фрази «Скасування книги ОРО успішно виконано» дата 25.10.2019 та час.

Отже, скасування книг ОРО (№/10 від 20.08.2019; №/7 від 08.04.2019; №/6 від 02.07.2019; №/7 від 20.08.2019; №/7 від 27.09.2019; №/7 від 18.04.2019; №/9 від 18.04.2019), згідно Квитанцій №2, відбулося саме 25.10.2019 року. Відтак, з цієї дати позивач мав право їх невести.

Відповідно до пункту 3 статті 17 Закону №265/95-ВР, за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах:

п`ятдесят неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - якщо у випадках, визначених цим Законом, при здійсненні розрахункових операцій суб`єкт господарювання не використовує, використовує незареєстровані належним чином, порушує встановлений порядок використання або не зберігає протягом встановленого строку книги обліку розрахункових операцій та/або розрахункові книжки.

Враховуючи, що скасування книг ОРО (№/10 від 20.08.2019; №/7 від 08.04.2019; №/6 від 02.07.2019; №/7 від 20.08.2019; №/7 від 27.09.2019; №/7 від 18.04.2019; №/9 від 18.04.2019), згідно Квитанцій №2, відбулося 25.10.2019 року, висновки контролюючого органу щодо порушення позивачем розділу ІІ Порядку реєстрації та ведення, розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 14.06.2020 №547, в частині неведення Книги ОРО не підтверджуються.

Таким чином, застосування до позивача штрафних санкцій у розмірі 5950,00 грн. (850 грн. х 7) за ведення з порушенням встановленого порядку КОРО у кількості 7 одиниць, тобто за порушення розділу ІІ Порядку реєстрації та ведення, розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 14.06.2020 №547, згідно оскарженого повідомлення-рішення № від 10.06.2021 року є безпідставним.

Відтак, податкове повідомлення-рішення № від 10.06.2021 року в частині застосування до позивача штрафних санкцій у розмірі 5950,00 грн. підлягає скасуванню.

Проте, як вже було зазначено, в частині застосування до позивача штрафних санкцій у розмірі 5100,00 грн. за порушення пункту 11 ст. 3 Закону №265/95-ВР, податкове повідомлення-рішення № від 10.06.2021 року є обґрунтованим та не підлягає до скасування.

Решта доводів та заперечень сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують.

Необхідно зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.

Згідно з ч. 1, ч. 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч.1 ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Згідно зі ст. 249 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов до висновку про те, що адміністративний позов слід задовольнити частково.

Відповідно до ч. 1 ст. 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно з ч. 1, ч. 3 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2270,00 грн.

Згідно з ч. 1 ст. 3 Закону України Про судовий збір, судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано юридичною особою, встановлена ставка судового збору у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2021 рік встановлено прожитковий мінімум працездатних осіб: з 1 січня - 2270 гривень.

З огляду на заявлені позивачем вимоги майнового характеру, судовий збір за звернення до суду з даним позовом складає 2270,00 грн. (за ставкою не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Враховуючи часткове задоволення позову майнового характеру (ціна позову 11050, 00 грн.), суд, у відповідності до приписів ст. 139 КАС України, здійснює розподіл судових витрат зі сплати судового збору на користь позивача пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, що складає 1222, 40 грн., за рахунок бюджетних асигнувань Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків.

Щодо витрат на професійну правничу допомогу, разом із позовною заявою позивачем було подано клопотання про відшкодування витрат на правничу допомогу, де зазначено, що докази на підтвердження таких витрат будуть надані у строк, встановлений ч. 7 ст. 139 КАС України.

До Одеського окружного адміністративного суду жодних клопотань не надходило, отже, відповідно до ч. 3 ст. 143 КАС України, питання щодо розподілу витрат на професійну правничу допомогу може бути вирішено після ухвалення рішення по суті позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 6, 7, 9, 72, 77-78, 90, 139, 242-246, 255, 262, 293, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільпо-Фуд" (02090, м. Київ, вул. Бутлерова, 1, ) до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (04119, м. Київ, вул. Дегтярівська, 11, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків № від 10.06.2021 року в частині застосування штрафних санкцій у розмірі 5950,00 грн.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст. 255 КАС України.

Рішення може бути оскаржено в порядку і строки, встановлені ст.ст. 293, 295 КАС України. Судом апеляційної інстанції щодо всіх справ, підсудних окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, та переданих на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України, є Шостий апеляційний адміністративний суд.

Суддя А.А. Радчук