Справа № 320/5980/20
Суддя: Воробйова Інна Анатоліївна
Дата ухвалення: 2025-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

01 липня 2025 р. Справа № 320/5980/20

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Воробйової Інни Анатоліївни, розглянувши у письмовому провадженні клопотання про заміну відповідача та витребування доказів у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Хоугтон Україна" до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення про визначення коду товару

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Хоугтон Україна" до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення про визначення коду товару.

12.10.2021 р., 12.01.2022 р., 10.06.2025 р. надійшло клопотання Житомирської митниці стосовно заміни відповідача - Київської митниці Держмитслужби на Житомирську митницю.

В обгрунтування клопотання позивач вказує, що з 01.07.2021 відповідно до наказів Держмитслужби від 19.10.2020 № 460 «Про утворення територіальних органів Державної митної служби України як відокремлених підрозділів» та від 30.06.2021 року № 472 «Про початок здійснення підрозділами Державної митної служби України покладених на них функцій і повноважень з реалізації державної митної політики, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань митної справи» розпочато здійснення Житомирською митницею функцій і повноважень з реалізації державної митної політики, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань митної справи.

Водночас, Київська митниця Держмитслужби не здійснює функцій і повноважень реалізації державної митної політики. Оскаржуване рішення від 14.04.2020 № КТ-UA-2020 про визначення коду товару було прийняте Київською митницею Держмитслужби в межах здійснення митного контролю відділом АМВ та РЦП та СМПК та КТЗЗМТР № 2 у м. Житомир УКМВКТП і ПН та митним постом «Коростень» за митною декларацією №UA100630/2020/605088.

Відповідно до Положення про Житомирську митницю, затвердженого наказом Держмитслужби від 29.10.2020 №489 «Про затвердження положень протериторіальні органи Держмитслужби» Житомирська митниця (далі - Митниця) є митним органом, який у зоні своєї діяльності безпосередньо здійснює митну справу,забезпечує виконання завдань, покладених на митні органи, а також реалізаціюделегованих повноважень Державної митної служби України (далі - Держмитслужба) як її відокремлений підрозділ.

Зоною діяльності Митниці є територія Житомирської області, Україна.

Згідно з затвердженою структурою Житомирської митниці на 2021 рік відділом АМВ та РЦП та СМПК та КТЗЗМТР № 2 у м. Житомир УКМВКТП та ПН та митний пост «Коростень» є структурними підрозділами Житомирської митниці, документи митного оформлення, зберігаються на вказаному митному посту, в т.ч. за 2020 рік.

Оскільки Київська митниця Держмитслужби не здійснює функцій і повноважень з реалізації державної митної політики, а відповідно до затвердженої структури Житомирської митниці на 2021 рік, відділ АМВ та РЦП та СМПК та КТЗЗМТР № 2 у м. Житомир УКМВКТП та ПН та митний пост «Коростень», на якому здійснювалось митне оформлення ввезеного позивачем товару, є структурним підрозділом Житомирської митниці та, відповідно до Положення про Житомирську митницю, затвердженого наказом Держмитслужби від 29.10.2020, зоною діяльності митниці є Житомирська область, - відповідачем у даній справі має бути саме Житомирська митниця.

Товар, митне оформлення якого здійснював позивач, було випущено у вільний обіг на підставі митної декларації UA100630/2020/605141, яка зберігається разом з товаросупровідними документами Житомирською митницею та є у компетенції Житомирської митниці.

Відтак, на думку заявника, має відбутись заміна відповідача.

Оцінюючи подане клопотання , суд вказує наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 48 КАС України, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Так, заявник вказує, що, на його думку, відповідачем має бути саме Житомирська митниця, оскільки Київська митниця Держмитслужби не здійснює функцій і повноважень з реалізації державної митної політики, а, відповідно до затвердженої структури Житомирської митниці на 2021 рік, відділ АМВ та РЦП та СМПК та КТЗЗМТР № 2 у м. Житомир УКМВКТП та ПН та митний пост «Коростень», на якому здійснювалось митне оформлення ввезеного позивачем товару, є структурним підрозділом Житомирської митниці та, відповідно до Положення про Житомирську митницю, затвердженого наказом Держмитслужби від 29.10.2020, зоною діяльності митниці є Житомирська область, відповідачем у даній справі має бути саме Житомирська митниця.

Суд зауважує, що в поданому клопотанні заявник ставить питання про заміну відповідача, а не про заміну відповідача його правонаступником, а тому подане клопотання розцінюється, як прохання замінити саме неналежного відповідача.

В свою чергу, як видно із матеріалів справи оскаржується рішення прийняте Київської митниції Держмитслужби, отже така є належним відповідачем.

Окремо суд вказує й на те. що суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи.

В разі ж заміни неналежного відповідача дана обставина потягне зміну підсудності, що є окремою підставою для відмови в заміні сторони.

Також в ході розгляду справи виникла необхідність витребувати додаткові докази у справі, виходячи з наступного.

Відповідно до частини першої статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно частини четвертої статті 9 КАС України, суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справи, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Згідно частини третьої статті 80 КАС України, про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.

Так, оскаржуючи спірне рішення позивач вказує, що відповідачем здійснено відбір зразків товару без вмотивованого рішення митного органу.

Відтак, з метою повного і всебічного розгляду справи, слід витребувати у відповідача письмові відомості чи було наявне рішення органу про відбір зразків товару позивача.

Окремо суд вважає за необхідне звернути увагу учасників справи на наступне.

Згідно пунктів 6 -7 частини п`ятої статті 44 КАС України, учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до частини шостої статті 80 КАС України, будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Частинами восьмою та дев`ятою статті 80 КАС України, у випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, визначені цим Кодексом.

У разі неподання суб`єктом владних повноважень витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин суд, залежно від того, яке ці докази мають значення, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у її визнанні, або розглянути справу за наявними в ній доказами, а у разі неподання доказів позивачем - також залишити позовну заяву без розгляду.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (ч.4 ст.45 КАС України ).

Зокрема, такі заходи процесуального примусу, визначені частиною першою статті 149 КАС України, а саме, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках:

- невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу;

- зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству;

- неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин суб`єктом владних повноважень.

Керуючись ст.ст. 48, 248, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

в задоволенні клопотань Житомирської митниці про заміну відповідача - відмовити.

Витребувати у відповідача та зобов`язати подати суду до 14.07.2025 р. письмові відомості чи було наявне рішення органу про відбір зразків товару, що належить позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Воробйова Інна Анатоліївна