Справа № 520/6186/24
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2025-06-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

з питання вирішення заяви про відвід

30.06.2025 Справа № 520/6186/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Супрун Ю.О., розглянувши в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами в приміщенні суду в м. Харкові заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "ІМЕКС МАКС" про відвід судді з розгляду адміністративної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ІМЕКС МАКС" (просп. Науки, буд. 54,м. Харків,Харківська обл., Харківський р-н,61072, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46,м. Харків,Харківська обл., Харківський р-н,61057, ), Державної податкової служби України (пл. Львівська, 8,м. Київ,м.Київ,04053, ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ІМЕКС МАКС" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати Рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у Харківській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 10552324/42831345 від 14.02.2024 р.;

- зобов`язати Державну податкову службу України (04053, м. Київ, пл. Львівська, 8. ) зареєструвати Податкову накладну № 7 від 01.07.2023 ТОВ «ІМЕКС МАКС» в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її фактичного подання на реєстрацію 28.07.2023.

Ухвалою суду відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому статтею 257 Кодексу адміністративного судочинства України.

26.06.2025 представником позивача через функціонал "Електронний суд" подано заяву про відвід судді Мороко А.С. Вказана заява мотивована тим, що ТОВ «ІМЕКС МАКС» вдруге звернулось з клопотанням про пришвидшення розгляду справи 18.06.2025 року та почекавши встановленого строку статтею 241 КАСУ, переконавшись та перевіривши, що суддею Мороко А.С. жодних дій вчинено не було, негайно та в найкоротший термін подало заяву про відвід судді Мороко А.С. від справи №520/6186/24. Заявник вказує, що тривала бездіяльність судді Мороко А.С. по справі №520/6186/24, провадження якої було відкрито 15.03.2024 року, станом на 26.06.2025 рік минуло 15 місяців, жодних процесуальних дій суддею не вчинено, клопотання проігноровано, тому у позивача і виникає реальний сумнів, що справа розглядається добросовісно, об`єктивно і неупереджено. Заявник звертає увагу, що суддя Мороко А.С. зазвичай розглядає справи у розумні строки, що відповідає вимогам законодавства, ухвалює рішення у межах 2 8 місяців, у більшості випадків до одного року, тому щодо ТОВ «ІМЕКС МАКС» і викликає обґрунтовані сумніви в об`єктивності судді згідно з ст. 36 КАС України. Таким чином, на думку заявника, суддя Мороко А.С. не розглядає справу №520/6186/24, ігнорує клопотання та прохання позивача по справі, допускає пропущення процесуальних строків по справі, що дає підстави вважати дії судді Мороко А.С. упередженими та підстави для відводу від розгляду справи. З урахуванням викладеного, позивач заявляє відвід судді Мороко А.С..

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 26.06.2025 передано справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ІМЕКС МАКС" до Головного управління ДПС у Харківській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії до Відділу з надання судово-адміністративних послуг Харківського окружного адміністративного суду для вжиття дій відповідно до частини 4 статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України для вирішення питання про відвід судді іншим складом суду.

Адміністративну справу №520/6186/24 за вищевказаним позовом відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.06.2025 передано судді Супрун Ю.О..

Суд зазначає, що відповідно до п.8 ст. 40 КАС України суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Згідно п.11 ст.40 КАС України питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

З огляду на вищевказані приписи діючого законодавства суд розглядає заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ІМЕКС МАКС" про відвід судді у адміністративній справі №520/6186/24 в порядку письмового провадження.

Дослідивши подані заяви про відвід судді та доводи, викладені в них, суд зазначає наступне.

Згідно положень ч.1 ст. 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 цієї ж статті суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу, яка передбачає недопустимість повторної участі судді в розгляді адміністративної справи.

Також положеннями статті 36 КАС України передбачено, що до складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Як вбачається зі змісту заяви про відвід позивач посилається на неможливість подальшого розгляду справи суддею Мороко А.С., у зв`язку з тривалим розглядом справи.

У свою чергу, суд зауважує, що сам по собі факт тривалого розгляду справи не може свідчити про небезсторонність судді, оскільки прямо не передбачений законом як підстава для відводу, і в контексті аргументів позивача та відповідно до обставин справи не викликає сумнівів у неупередженості або об`єктивності судді.

Так, за роз`ясненням Пленуму Верховного Суду України в п. 10 Постанови №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін по справі, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

Окрім того, у висновку №3 Консультативної ради європейських суддів щодо принципів та правил, які регулюють професійну поведінку суддів, зокрема, питання етики, несумісної поведінки та безсторонності, зазначено, що за загальним принципом судді повинні персонально бути повністю звільненими від відповідальності стосовно претензій, що пред`являються їм у зв`язку із здійсненням ними своїх функцій.

Відповідно до частини першої статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України за наявності підстав, зазначених у статтях 36-38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід.

Частиною третьою статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Відповідно до частин першої-четвертої статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України питання про самовідвід судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про самовідвід судді вирішується ухвалою суду, що розглядає справу, яка оформлюється окремим документом.

Питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Суд зазначає, що зі змісту доводів, які наведені у заяві про відвід судді Мороко А.С. вбачається, що дана заява не містить підстав для відводу судді, які визначені статтею 36 Кодексу адміністративного судочинства України.

Водночас, суд відзначає, що з врахуванням недостатньої кількості суддів у Харківському окружному адміністративному суді , а саме - з 2017 року по сьогоднішній день, кількість суддів, котрі здійснюють правосуддя та щодо яких здійснюється автоматизований розподіл справ (без урахування суддів, які хворіють, перебувають у відрядженні, знаходяться у відпустці) зменшилася з 40 до 28.

Водночас, кількість справ з середнього показника у 15 тис. на рік (2017 - 2022 роки) збільшилась до майже 17 тис. справ за 6 місяців 2025 р., тобто більше ніж у 2 рази через:

- неналежне виконання суб`єктами владних повноважень - відповідачами по справах, покладених на них законами України функцій;

- зміни більшості категорій справ на більш складні;

- занадто нерівномірний розподіл позовних заяв та матеріалів комп`ютерною програмою «Діловодство спеціалізованого суду» на суддів;

- військовий стан в країні;

- робота суддів, складу та апарату суду у зоні бойових дій;

- наявність протягом робочого дня довготривалих повітряних тривог, - ці та інші, котрі випливають з вищенаведеного, обставини призводять до скорочення часу для розгляду справ та виникнення надмірного навантаження на кожного окремого суддю, що виключає можливість своєчасного розгляду справ в строки, передбачені КАС України, незалежно від їх складності.

Окрім того, на офіційному сайті Харківського окружного адміністративного суду протягом 2022-2024 року неодноразово розміщувались публічні оголошення щодо причин тривалого розгляду адміністративних справ судом.

Як убачається із КП «ДСС», лише за період з 01.01.2025 по 25.06.2025 на розгляд судді Мороко А.С. надійшло 782 справ та матеріалів.

Рішенням Вищої ради правосуддя № 3237/0/15-20 від 24.11.2020 рекомендовано Державній судовій адміністрації України та Раді суддів України застосовувати показники середньої тривалості розгляду судових справ при ухваленні рішень та здійсненні заходів з питань організаційного забезпечення діяльності судів. Зі змісту додатку до згаданого рішення убачається, що рекомендований середній час розгляду справ і матеріалів Окружним адміністративним судом становить 597 хв. (9 год. 57 хв.), окремих процесуальних питань - 179 хв. (2 год. 59 хв).

Із наведеного розрахунку убачається, що дотримання засад своєчасності розгляду справи не може не корелювати із кількістю справ у провадженні судді, при цьому, виходячи із розрахункового часу, визначеного Вищою радою правосуддя, кількість розглянутих справ значно перевищує рекомендовані норми, навіть без урахування щорічної відпустки та тимчасової втрати працездатності.

У зв`язку з цим, наразі судді Харківського окружного адміністративного суду знаходяться в ситуації, в якій вони позбавлені можливості дотримуватися процесуальних строків розгляду справ з об`єктивних причин. Але, не дивлячись на це, більшість справ розглядаються судом в межах розумного строку.

Суд звертає увагу, що вказані обставини та надмірне навантаження судової системи спричинило розгляд адміністративної справи поза межами строку визначеними КАС України.

З урахуванням викладеного, суддею вчиняються всі можливі дії з метою забезпечення своєчасності розгляду справ, з огляду на що, доводи заявника є безпідставними.

Порушення судом процесу, якщо воно матиме місце, може бути підставою для оскарження рішення суду до апеляційної інстанції.

Звичайно, у пункті 1 ст. 6 Конвенції про захист права людини і основоположних свобод задекларовано, що кожен у вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків або встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним та безстороннім судом. Однак Конвенція не містить інформації щодо тлумачення цього терміну.

З аналізу практики ЄСПЛ щодо тлумачення положення «розумний строк» вбачається, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ і було би неприродно встановлювати один строк у конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних критеріїв, вироблених практикою ЄСПЛ: складність справи, поведінка заявника, поведінка державних органів, значущість питання для заявника.

Так, у п. 18 рішення у справі «Міласі проти Італії», 1987 р., Суд наголосив: Конвенція наклала на договірні сторони зобов`язання організувати свої правові системи таким чином, щоб дати можливість судам реалізувати ст.6 Конвенції». Іноді затримки, спричинені державними органами, можуть бути виправдані. Так, наприклад, у вищезазначеному рішенні Суд зауважив, що держава не відповідає за затримку розгляду справ у зв`язку з надмірним накопиченням справ у судах, якщо вона оперативно вжила всіх ефективних заходів для виправлення такої ситуації.

Визначаючись щодо наявності підстав для відводу судді необхідно враховувати, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності має визначатись, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (п. 27, 28 і 30 рішення у справі "Фей проти Австрії" (заява від 24.02.1993 №255), п.42 рішення у справі "Веттштайн проти Швейцарії" (заява №33958/96).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09.11.2006 у справі "Білуха проти України" зазначено, що "у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду". Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що "особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного". Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але "вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими".

Отже, не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності такого судді, не підтверджених жодними належними і допустимими доказами.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 10.05.2018 в адміністративній справі №800/592/17 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 73903174).

З огляду на вказане, суд вважає, що зазначені обставини в обґрунтування заяв про відвід не підтверджуються жодними належними та допустимими доказами та не свідчать про наявність обґрунтованого сумніву щодо неупередженості та об`єктивності судді Харківського окружного адміністративного суду Мороко А.С. у вирішенні даної адміністративної справи, а тому заява про відвід не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 36-37, 39-41, 248, 256 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "ІМЕКС МАКС" про відвід судді з розгляду адміністративної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ІМЕКС МАКС" до Головного управління ДПС у Харківській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Копію ухвали надіслати (видати) учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Текст ухвали складено та підписано 30.06.2025.

Суддя Ю.О. Супрун