Справа № 320/6244/24
Суддя: Соколов В.М.
Дата ухвалення: 2025-06-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

30 червня 2025 року

м. Київ

справа №320/6244/24

адміністративне провадження №К/990/24971/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: судді-доповідача - Соколова В. М., суддів: Білак М. В., Єресько Л. О., перевіривши касаційну скаргу Кабінету Міністрів України на рішення Київського окружного адміністративного суду від 19 вересня 2024 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 14 травня 2025 року у справі №320/6244/24 за позовом ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Комісії з питань вищого корпусу державної служби, про визнання протиправними та скасування розпоряджень, наказу, стягнення середнього заробітку,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 ) звернулася до Київського окружного адміністративного суду з позовом, з урахуванням уточненої позовної заяви від 29 лютого 2024 року, просила суд:

- визнати протиправним і скасувати розпорядження Кабінету Міністрів України від 16 січня 2024 року №30-р «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності»;

- визнати протиправним і скасувати розпорядження Кабінету Міністрів України від 22 вересня 2023 року № 830-р «Про відсторонення ОСОБА_1 від виконання посадових обов`язків члена Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей»;

- визнати протиправним і скасувати наказ Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей від 26 вересня 2023 року № 230-К «Про оголошення розпорядження Кабінету Міністрів України від 22 вересня 2023 року № 830-р»;

- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) середній заробіток за час відсторонення з 25 вересня 2023 року по 16 січня 2024 року в розмірі 480465 грн 88 коп;

- допустити негайне виконання судового рішення в частині стягнення розміру середнього заробітку за час відсторонення в межах суми стягнення за один місяць в розмірі 128 905 грн 48 коп.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 19 вересня 2024 року , залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 14 травня 2025 року, позов задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано розпорядження Кабінету Міністрів України від 16 січня 2024 року № 30-р «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності».

Визнано протиправним та скасовано розпорядження Кабінету Міністрів України від 22 вересня 2023 року № 830-р «Про відсторонення ОСОБА_1 від виконання посадових обов`язків члена Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей».

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час відсторонення від виконання посадових обов`язків з 25 вересня 2023 року по 16 січня 2024 року в розмірі 451 169,00 грн.

Допущено негайне виконання судового рішення в частині стягнення розміру середнього заробітку за час відсторонення ОСОБА_1 від виконання посадових обов`язків в межах суми стягнення за один місяць.

В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань з Кабінету Міністрів України на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 6934,09 грн.

Не погоджуючись із оскаржуваними судовими рішеннями, відповідач звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою.

Відповідно до частини першої статті 328 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

Згідно з частиною четвертою статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.

Обґрунтування скаржника наявності підстав для касаційного оскарження судових рішень, передбачених пунктом 3 частини четвертої статті 328 КАС України, є достатньо мотивованими та потребують перевірки у межах таких доводів.

Також, в обґрунтування підстав касаційного оскарження скаржник посилається на пункт 4 частини четвертої статті 328 КАС України у взаємозв`язку з пунктом 1 частини другої статті 353 КАС України.

На обґрунтування підстав касаційного оскарження скаржник також посилається на пункт 4 частини четвертої статті 328 КАС України у взаємозв`язку з пунктом 1 частини другої статті 353 КАС України.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до приписів частини другої статті 353 КАС України підставою для скасування судових рішень судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи на новий судовий розгляд є порушення норм процесуального права, на які посилається скаржник у касаційній скарзі, яке унеможливило встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, якщо, зокрема: суд не дослідив зібрані у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 328 цього Кодексу.

Отже, із системного аналізу наведених положень процесуального закону вбачається, що обґрунтування необхідності касаційного оскарження у зв`язку з недослідженням судами попередніх інстанцій зібраних у справі доказів, можливе за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі інших підстав для касаційного оскарження. Отож указане порушення процесуального права не може бути самостійною підставою для касаційного оскарження.

З огляду на вказане, Суд не бере до уваги посилання скаржника на пункт 4 частини четвертої статті 328 КАС України.

Касаційна скарга відповідає вимогам статті 330 КАС України, підстави для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті касаційного провадження відсутні.

Оскільки встановлено, що касаційну скаргу подано в межах строку на касаційне оскарження, то клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження Суд не вирішує.

Керуючись статтями 328, 330, 331, 334 КАС України,

УХВАЛИВ:

Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою Кабінету Міністрів України на рішення Київського окружного адміністративного суду від 19 вересня 2024 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 14 травня 2025 року у справі №320/6244/24 за позовом ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Комісії з питань вищого корпусу державної служби, про визнання протиправними та скасування розпоряджень, наказу, стягнення середнього заробітку.

Витребувати з Київського окружного адміністративного суду матеріали адміністративної справи №320/6244/24.

Встановити десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для подання відзиву на касаційну скаргу та роз`яснити, що до відзиву додаються докази надсилання (надання) його копій та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Роз`яснити, що особа, яка подала касаційну скаргу, має право доповнити чи змінити її протягом строку на касаційне оскарження, обґрунтувавши необхідність таких змін чи доповнень. У разі доповнення чи зміни касаційної скарги особа, яка подала касаційну скаргу, повинна подати докази надсилання копій відповідних доповнень чи змін до касаційної скарги іншим учасникам справи, інакше суд не враховує такі доповнення чи зміни.

Направити копію цієї ухвали скаржнику, а разом з копією касаційної скарги - іншим учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не оскаржується.

Суддя-доповідач В. М. Соколов

Судді М. В. Білак

Л. О. Єресько