Справа № 380/13142/25
Суддя: Лунь Зоряна Іванівна
Дата ухвалення: 2025-06-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

30 червня 2025 рокусправа № 380/13142/25
м. Львів, вул. Чоловського, буд. 2

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Лунь З.І. перевірила матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправним та скасування наказу.

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) звернувся до суду з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 (місцезнаходження: АДРЕСА_2 , ЄДРПОУ НОМЕР_2 ), в якому просить суд:

-визнати протиправним та скасувати п.3 Наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 (з адміністративно - господарської роботи) (код ЄДРПОУ: НОМЕР_2 ) від 15.02.2025 за № 86 «Про результати службового розслідування, що сприяли внесенню відомостей щодо виключення з військового обліку гр. ОСОБА_2 до ІКС «Оберіг» оператором відділення обліку мобілізаційної роботи ІНФОРМАЦІЯ_2 старшим солдатом ОСОБА_3 », в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення у вигляді «ДОГАНИ» до начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 , підполковника ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ).

Також позивач в адміністративному позові просить поновити йому строк на звернення до суду із позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправним та скасування п.3 Наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 (з адміністративно - господарської роботи) (код ЄДРПОУ: НОМЕР_2 ) від 15.02.2025 року за № 86, так як він з 20.01.2025 по 05.02.2025 та з 09.02.2025 по 06.03.2025 перебував на стаціонарному лікуванні у Військово-медичному клінічному центрі Західного регіону МОУ. А про існування оскарженого наказу він дізнався лише в середині квітня 2025 з моменту отримання листа ІНФОРМАЦІЯ_1 , тому з тієї дати необхідно обраховувати строк на оскарження в судовому порядку.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.06.2025, справу передано на розгляд судді Лунь З.І.

Кодексом адміністративного судочинства України встановлені вимоги щодо форми, змісту позовної заяви, порядку її подання.

Відповідно до п.3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї матеріали суддя встановив, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 9 КАС України кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким правом користуються й особи, в інтересах яких подано позовну заяву, за винятком тих, які не мають адміністративної процесуальної дієздатності.

За приписами ч. 1 ст. 43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Позовна заява подана від імені ОСОБА_1 , однак до суду не надано належним чином завірених доказів адміністративно-процесуальної правоздатності (копій паспорта та реєстраційного номера облікової картки платника податків) на підтвердження особи позивача.

З огляду на вказане, суддя зазначає, що позивачу необхідно надати документи, що посвідчують особу, а також ті, що підтверджують зареєстроване місце проживання. Ця вимога суду не може вважатися формальною, оскільки в майбутньому може вплинути на хід виконання судового рішення у справі.

Надаючи правову оцінку доводам позивача щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду з вказаними позовними вимогами з огляду на перебування позивача на лікарняному та про те, що про притягнення його до дисциплінарної відповідальності він дізнався фактично тільки в кінці квітня 2025, отримавши від відповідача лист, то суд вказує про таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 5 ст.122 КАС України визначено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Інститут строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою спонукання учасників адміністративного судочинства до своєчасного вчинення ними процесуальних дій. Регламентування строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Крім цього, строки звернення до суду із адміністративним позовом обмежують час, протягом якого правовідносини можуть вважатися спірними.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття «дізналася» та «повинна була дізнатись».

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли їй стало відомо про прийняття певного рішення, вчинення дії чи допущення бездіяльності, внаслідок чого відбулося порушення прав, свобод чи інтересів особи. Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів).

При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав.

Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо вона знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дії, і у неї не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

В межах цієї позовної заяви позивачем оскаржується п.3 Наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 (з адміністративно - господарської роботи) (код ЄДРПОУ: НОМЕР_2 ) від 15.02.2025 за № 86 «Про результати службового розслідування, що сприяли внесенню відомостей щодо виключення з військового обліку гр. ОСОБА_2 до ІКС «Оберіг» оператором відділення обліку мобілізаційної роботи ІНФОРМАЦІЯ_2 старшим солдатом ОСОБА_3 », в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення у вигляді «ДОГАНИ».

З наведеного вбачається, що цей спір стосується питання проходження військової служби, що відноситься до державної служби особливого характеру, яка також відноситься до публічної служби.

Суд зауважує, що Закон України «Про Дисциплінарний статут Збройних Сил України» не встановлює іншого строку на оскарження у судовому порядку наказів про дисциплінарне стягнення.

Відтак, строк на оскарження у судовому порядку наказу про оголошення догани встановлений ч. 5 ст. 122 КАС України та становить один місяць.

Враховуючи вищенаведене, останнім днем звернення до суду з даним позовом було 15.03.2025, водночас позивач звернувся лише 09.05.2025, тобто із пропуском місячного строку.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду позивач зазначає, що його представником 04.04.2024 на адресу відповідача було направлено адвокатський запит з проханням надати копію наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 (з адміністративно - господарської роботи) (код ЄДРПОУ: НОМЕР_2 ) від 15.02.2025 за № 86.

В кінці квітня 2025року від відповідача надійшла відповідь датована від 09.04.2025 на адресу його представника, до якої долучено копію наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 (з адміністративно - господарської роботи) (код ЄДРПОУ: НОМЕР_2 ) від 15.02.2025 за № 86.

З огляду на вказане, позивач вважає наведені обставини такими, що не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує наказ та пов`язані із дійсними, істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

В контексті наведеного суд зазначає наступне.

Верховний Суд у постанові від 02.12.2021 у справі № 640/20314/20, досліджуючи питання щодо поважності причин пропуску процесуального строку зазначив, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, при цьому такі обставини повинні бути підтверджені належним чином.

Позивач, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на судове оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, повинен діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов`язків, встановлених законом, як особа, зацікавлена у поданні позовної заяви, має вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Наведене відповідає правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 10.09.2020 по справі № 806/2321/16.

На переконання суду наведені позивачем причини пропуску звернення до суду не є поважними, адже вони безпосередньо не ускладнювали можливість подання позовної заяви в передбачений КАС України строк.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 16.09.2021 у справі № 560/5412/20, від 01.06.2022 у справі № 460/100/21, від 29.03.2023 ру справі № 380/10073/20.

Водночас, як вказав Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду у постанові 04.07.2023 у справі № 620/4707/22, законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Зі змісту позовної заяви не вбачається, що позивач не мав реальної, об`єктивної можливості виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії щодо звернення до суду за захистом своїх прав у встановлений законом строк.

Суд наголошує, що реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строків звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, оскільки нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Крім того, причина пропуску строку, зазначена позивачем, не є такою, що виникла протягом строку, який пропущено.

Крім того, згідно із частиною 6 статті 161 Кодексу адміністративно судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Позивачем до позовної заяви не додано клопотання про визнання поважними причини пропуску строку звернення до суду із даним позовом, із наданням належних доказів поважності причин пропуск такого строку та проханням поновити пропущений строк звернення, відтак позовна заява не відповідає вимогам ч. 6 ст. 161 КАС України.

Частиною першою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з ч. 2 ст. 122 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов згідно з ч.1 ст.123 КАС України залишається без руху.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до приписів п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (ч. 4 ст. 161 КАС України).

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього (ч. 2 ст. 94 КАС України).

Позивач, обґрунтовуючи позовні вимоги, покликається на те, що рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 20.06.2024 у справі №380/30194/23, яке набрало законної сили, є остаточним, обов`язковим для виконання.

Однак рішення Львівського окружного адміністративного суду від 20.06.2024 у справі №380/30194/23, яке набрало законної сили, позивачем не надано суду, що суперечить вимогам п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України.

Відповідно до вимог п. 8 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначається зокрема наявність у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Порушуючи вимоги зазначеної статті, у позовній заяві не було зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Згідно з п.9 ч.5 ст.160 КАС України у позовній заяві зазначається: у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Суддя вказує на те, що у позовній заяві позивачем не обґрунтовано порушення оскаржуваними відповідачами прав, свобод, інтересів позивача, що не відповідає вищенаведеному процесуальному положенню.

Суддя зазначає, що подання позовної заяви без додержання вимог, передбачених ст.160 КАС України є підставою для залишення її без руху.

Відповідно до ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 вказаного Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу необхідно надати певний строк для приведення позовної заяви у відповідність до вимог ст. 160 КАС України для усунення вказаних недоліків, а саме: надати копію паспорта та копію ідентифікаційного номера на підтвердження особи позивача, а також інформацію про адресу зареєстрованого місця проживання; подати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду докази, що підтверджують поважність причин його пропуску; зазначити щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; надати обґрунтування змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів допущено відповідачем; надати докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (зокрема: рішення Львівського окружного адміністративного суду від 20.06.2024 у справі №380/30194/23, з відміткою про набрання законної сили).

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,-

У Х В А Л И В :

позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправним та скасування наказу - залишити без руху.

Позивачу встановити десятиденний строк для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали, з дати отримання копії ухвали, шляхом представлення позовної заяви, оформленої у відповідності до вимог ст. 160 КАС України.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Копію ухвали невідкладно направити позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Оскарження ухвали суду окремо від рішення суду не допускається.

Заперечення на ухвалу суду включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Лунь З.І.