Справа № 160/9167/25
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2025-06-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 червня 2025 рокуСправа №160/9167/25
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Лозицька І.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Комунального підприємства «Рідне місто» Новомосковської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку,
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернулось Комунальне підприємство «Рідне місто» Новомосковської міської ради з позовною заявою до Східного офісу Держаудитслужби, в якій просить суд:
- визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2025-01-02-007630-a від 13.03.2025 р.
В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що в оскаржуваному Висновку про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2025-01-02-007630-a від 13.03.2025 року, проведеної Східним офісом Держаудитслужби, відповідач дійшов хибних та необґрунтованих висновків про допущення порушень позивачем, а саме: за результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій встановлено порушення вимог пунктів 2, 5 частини 1 статті 5 Закону № 922-VIII, абзацу 1 пункту 43 та абзацу 2 підпункту 2 пункту 44 Особливостей; за результатами аналізу питання оприлюднення інформації про закупівлю встановлено порушення вимоги пункту 46 Особливостей, вимоги абзацу 2 частини 1 статті 41 Закону № 922-VIII та вимоги пункту 10 частини 1 статті 10 Закону № 922-VIII; за результатами аналізу питання відповідності тендерної документації вимогам Закону № 922-VIII встановлено порушення пункту 31 частини 1 статті 1 Закону № 922-VIII. Позивачем було зауважено, що визначений відповідачем спосіб усунення виявлених порушень не вирішує питання обґрунтованості та вмотивованості спірного висновку як акту індивідуальної дії. Крім того, позивачем зауважено, що положення чинного законодавства України не передбачають право органів фінансового контролю вимагати вжиття заходів щодо припинення договірних зобов`язань. На підставі викладеного, позивач уважає, що висновок відповідача є необґрунтованим, протиправним, та таким, що не відповідає приписам чинного законодавства, у зв`язку з чим, підлягає скасуванню судом.
Ухвалою суду відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи, а також встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали.
До суду через підсистему «Електронний суд» надійшов відзив Східного офісу Держаудитслужби на позовну заяву, в якому представник останнього заперечує проти задоволення позовних вимог, посилаючись на те, що за результатами моніторингу закупівлі, унікальний номер якої UA-2025-01-02-007630-а Офісом було складено висновок про результати моніторингу процедури, який затверджено начальником Офісу та оприлюднено в електронній системі закупівель 13.03.2025 року у відповідності до вимог ч. 6 ст. 8 Закону №922. За результатами моніторингу відповідачем встановлено порушення вимог пунктів 2, 5 частини 1 статті 5 Закону № 922-VIII, абзацу 1 пункту 43 та абзацу 2 підпункту 2 пункту 44 Особливостей; пункту 31 частини 1 статті 1 Закону № 922-VIII; пункту 10 частини 1 статті 10 Закону № 922-VIII. Позивач у позовній заяві нічого не зазначив про допущене ним порушення. Останнім не враховано той факт, що підставою для припинення договірних правовідносин може виступати не лише наявність порушень у ході виконання такого договору, а й порушення, допущені у ході проведення процедури закупівлі. Відповідач вважає, що моніторинг закупівлі проведено законно, правомірно та у відповідності до чинного законодавства, а відтак, відсутні підстави для задоволення позовних вимог.
Дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд зазначає таке.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що згідно з наказом Східного офісу Держаудитслужби від 17.02.2025 року № 31 «Про початок здійснення моніторингу закупівель» прийнято рішення, зокрема, про початок проведення моніторингу закупівлі UA-2025-01-02-007630-a з підстав виявлення даних автоматичних індикаторів ризиків.
За результатами перевірки Східним офісом Держаудитслужби складено Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2025-01-02-007630-a (дата початку моніторингу 18.02.2025 року 11:35 год, дата закінчення моніторингу 11.03.2025 року), який затверджено начальником Східного офісу Держаудитслужби Довгим В.В. та оприлюднено в електронній системі закупівель 13.03.2025 року у відповідності до вимог ч. 6 ст. 8 Закону №922 (далі Висновок).
В констатуючій частині висновку Східного офісу Держаудитслужби викладено виявлені порушення разом з обґрунтуванням:
«Предметом аналізу були питання: обрання процедури закупівлі, визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідність тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 року №922-VIII (далі Закон №922-VIII) та постанови Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 року № 1178 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, в редакції, що діяла на момент проведення закупівлі (далі Особливості), розгляд тендерних пропозицій, своєчасності укладання договору про закупівлю відповідно до Закону №922-VIII із урахуванням Особливостей, надання пояснень (інформації, документів) у випадках, передбачених Законом №922-VIII.
Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель на 2025 рік UA-P-2025-01-02-009701-a КП «Рідне місто» НМР (далі Замовник), тендерну документацію, оприлюднену в електронній системі закупівель 03.01.2025 року, протокол розкриття тендерних пропозицій, рішення про відхилення пропозицій учасника від 14.01.2025 року №14/1-1, рішення про відхилення пропозицій учасника від 15.01.2025 року №15/1, рішення про відхилення пропозицій учасника від 28.01.2025 року №28/01-3, протокол (рішення) відповідальної особи про визначення переможця та намір про укладання договору від 28.01.2025 року №28/01-1, тендерні пропозиції учасників закупівлі: ТОВ «ЮНІЯ-ТРАНС», ТОВ «ФОРТСЕЙ», ТОВ «Автомагістраль-Південь», ТОВ «ЕНЕРГІЯ-ТГСВ», вимогу про усунення невідповідностей до 25.01.2025 року, повідомлення про намір укласти договір, оприлюднене в електронній системі закупівель 28.01.2025, договір про надання послуг з поточного ремонту від 06.02.2025 року №06/02/02, додаткову угоду від 03.03.2025 року №1, пояснення замовника, отримані через електронну систему закупівель 28.02.2025 року (19:39:57), (19:40:54), на запити Східного офісу Держаудитслужби.
Відповідно до абзацу першого пункту 46 Особливостей інформація про відхилення тендерної пропозиції, у тому числі підстави такого відхилення (з посиланням на відповідні положення цих особливостей та умови тендерної документації, яким така тендерна пропозиція та/або учасник не відповідають, із зазначенням, у чому саме полягає така невідповідність), протягом одного дня з дати ухвалення рішення оприлюднюється в електронній системі закупівель та автоматично надсилається учаснику процедури закупівлі/переможцю процедури закупівлі, тендерна пропозиція якого відхилена, через електронну систему закупівель.
За результатом аналізу інформації та документів, оприлюднених в електронній системі закупівель, встановлено, що замовником оприлюднені рішення про відхилення пропозиції учасника «ЮНІЯ-ТРАНС» від 14.01.2025 року №14/1-1, рішення про відхилення пропозиції учасника ТОВ «ФОРТСЕЙ» від 15.01.2025 року №15/1. Однак, інформація про відхилення тендерних пропозицій ТОВ «ЮНІЯ-ТРАНС», ТОВ «ФОРТСЕЙ», зокрема підстави таких відхилень не містять посилання на умови тендерної документації, яким такі тендерні пропозиції не відповідають та не зазначено, у чому саме полягає така невідповідність, а саме: «Тендерна пропозиція зазначена з порушенням вимог ТД».
Крім цього, моніторингом встановлено, що відповідно до рішення про відхилення пропозиції учасника ТОВ «ЮНІЯ-ТРАНС» від 14.01.2025 року №14/1-1 та рішення про відхилення пропозиції учасника ТОВ «ФОРТСЕЙ» від 15.01.2025 року №15/1 замовником виявлені невідповідності, а саме: стосовно підтвердження кваліфікованих критеріїв; тендерна пропозиція зазначена з порушеннями вимог ТД, акт огляду об`єкту (Додаток 5).
Також моніторингом встановлено, що у складі тендерної пропозиції учасника закупівлі ТОВ «ЮНЯ-ТРАНС» завантажений акт огляду об`єкту (файл Акт Додаток 5.pdf). Поряд з цим слід зазначити, що Додаток 5 до тендерної документації замовником визначений як окремий додаток та не включений до вимог стосовно інформації та документів, що підтверджують відповідність тендерної пропозиції учасника технічним, якісним та кількісним характеристикам предмета закупівлі (Додаток 3). Відповідно до пункту 2 Розділу ІІІ тендерної документації замовник не вимагає надання учасникам забезпечення тендерної пропозиції.
Моніторингом встановлено, що під час розгляду тендерних пропозицій учасників закупівлі ТОВ «ЮНІЯ-ТРАНС», ТОВ «ФОРТСЕЙ» замовник виявив невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасниками процедури закупівлі у тендерних пропозиціях та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, що підтверджується рішенням про відхилення пропозиції учасника ТОВ «ЮНІЯ-ТРАНС» від 14.01.2025 року №14/1-1 та рішенням про відхилення пропозиції учасника ТОВ «ФОРТСЕЙ» від 15.01.2025 року №15/1, проте, в порушення вимоги пункту 43 Особливостей (у редакції, що діяла на дату оголошення закупівлі) замовник не розмістив у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель та не надав можливості виправити невідповідності вищезазначеним учасникам.
Як наслідок, замовник відхилив учасників закупівлі без законодавчо визначених підстав з більш економічно вигідними тендерними пропозиціями, а саме: ТОВ «ЮНІЯ-ТРАНС» остаточна пропозиція 2 083 470,00 грн, ТОВ «ФОРТСЕЙ» остаточна пропозиція 2 110 000,00 грн та уклав договір з переможцем закупівлі ТОВ «ЕНЕРГІЯ-ТГСВ» за рахунок коштів місцевого бюджету на суму 2 304 382,44 грн, що на 220 912,44 грн більше, ніж пропозиція учасника закупівлі ТОВ «ЮНІЯ-ТРАНС» та на 194 382,44 грн більше, ніж пропозиція учасника закупівлі ТОВ «ФОРТСЕЙ», що призведе до зайвого витрачання коштів місцевого бюджету та негативних наслідків використання коштів місцевого бюджету.
Зважаючи на зазначене, такі дії замовника порушують принципи здійснення публічних закупівель, визначених пунктами 2 та 5 частини першої статті 5 закону №922-VIII, а саме: максимальна економія, ефективність та пропорційність, об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі, що може призвести до неефективного та нераціонального використання бюджетних коштів.
Підсумовуючи вищевикладене, за результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час розгляду тендерних пропозицій учасників ТОВ «ЮНІЯ-ТРАНС», ТОВ «ФОРТСЕЙ» установлено порушення пунктів 2, 5 частини першої статті 5 Закону № 922-VIII, абзацу першого пункту 43 та абзацу другого підпункту 2 пункту 44 Особливостей. Окрім цього, моніторингом установлено, що тендерна документація зі змінами оприлюднена в електронній системі закупівель 03.01.2025 року (12:49) не містить в собі реквізитів протоколу, яким затверджена зазначена тендерна документація, що є порушенням пункту 31 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII.
Також, моніторингом встановлено, що в порушення вимоги абзацу другого частини першої статті 41 Закону № 922-VIII та пункту 10 частини першої статті 10 Закону № 922-VIII договір про надання послуг з поточного ремонту від 06.02.2025 року №06/02/02 оприлюднений не в повному обсязі, зокрема, без інформації про ціни на матеріальні ресурси. В ході моніторингу замовник 06.03.2025 року оприлюднив в електронній системі закупівель додаткову угоду від 03.03.2025 року №1 з інформацією про ціни та матеріальні ресурси, що перевищує строки, визначені Законом № 922-VIII, зокрема на 18 робочих днів.
Висновок про наявність (із зазначенням переліку статей, пунктів нормативно-правових актів, що були порушені) або відсутність порушення (порушень) законодавства:
За результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій учасників ТОВ «ЮНІЯ-ТРАНС», ТОВ «ФОРТСЕЙ» встановлено порушення вимог пунктів 2, 5 частини першої статті 5 Закону № 922-VIII, абзацу першого пункту 43 та абзацу другого підпункту 2 пункту 44 Особливостей.
За результатами аналізу питання оприлюднення інформації про закупівлю встановлено порушення вимоги пункту 46 Особливостей, вимоги абзацу другого частини першої статті 41 Закону № 922-VIII та вимоги пункту 10 частини першої статті 10 Закону № 922-VIII.
За результатами аналізу питання відповідності тендерної документації вимогам Закону № 922-VIII встановлено порушення пункту 31 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII.
За результатами аналізу питань: обрання процедури закупівлі, визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, своєчасності укладання договору про закупівлю відповідно до Закону № 922-VIII із урахуванням Особливостей, надання пояснень (інформації, документів) у випадках, передбачених Законом № 922-VIII порушень не встановлено.
Зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (у разі наявності таких порушень):
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 року №2932-ХІІ, статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 року №922-VIII Східний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором про надання послуг з поточного ремонту від 06.02.2025 року №06/02/02 з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, та здійснити заходи шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.».
Не погоджуючись із висновком Східного офісу Держаудитслужби та вважаючи, що виявлені порушення не мають місце в дійсності, позивач звернувся з цим позовом до суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає про таке.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) визначено, що в справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з частинами першою та другою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
На підставі статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 року № 2939-XII (далі Закон № 2939-XII) контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 року № 922-VIII (далі Закон № 922-VIII) установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади.
Пунктом 11 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII визначено, що замовники суб`єкти, визначені згідно із статтею 2 цього Закону, які здійснюють закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до цього Закону.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 2 вказаного вище Закону до замовників, які здійснюють закупівлі відповідно до цього Закону, належать: органи державної влади (орган законодавчої, органи виконавчої, судової влади), та правоохоронні органи держави, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, об`єднання територіальних громад.
Згідно зі статтею 4 Закону № 922-VIII закупівля здійснюється відповідно до річного плану. Річний план, додаток до річного плану та зміни до них безоплатно оприлюднюються на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель протягом п`яти днів з дня їх затвердження.
Відповідно до статті 8 Закону № 922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: дані автоматичних індикаторів ризиків.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Форму висновку про результати моніторингу закупівлі визначено Порядком заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 року № 552 (далі Порядок №552).

У розділі ІІІ Порядку № 552 визначено, що у пункті 1 зазначаються:

1) дата закінчення моніторингу процедури закупівлі відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі»;

2) питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу процедури закупівлі;

3) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу процедури закупівлі, із зазначенням:

структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. Під час зазначення структурної одиниці закону зазначається лише її заголовок (крім законів про внесення змін);

найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).

У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення (пункт 3).

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Станом на день розгляду справи договір позивачем з третьою особою укладений та виконаний що підтверджується актом приймання виконаних будівельних робіт за липень 2024 року.

У контексті спірних правовідносин слід урахувати, що основні вимоги до договору про закупівлю та внесення змін до нього визначено статтею 41 Закону № 922-VIII, частиною першою якої передбачено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Отже, замовникам слід керуватися приписами Цивільного кодексу України (далі ЦК України) та Господарського кодексу України (далі ГК України), з урахуванням вимог, передбаченими Законом №922-VIII.

Визначення відповідачем способу усунення виявлених порушень «шляхом припинення зобов`язань за договором» не вирішує питання обґрунтованості та вмотивованості спірного висновку як акту індивідуальної дії, оскільки, зокрема, главою 50 ЦК України передбачено більше десяти способів припинення зобов`язання, серед яких, і припинення зобов`язання виконанням.

За змістом частини першої статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, що спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до частин першої, четвертої 1, 4 статті 188 ГК України зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором. У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду.

Статтею 651 ЦК України передбачено, що зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

У частині першій статті 203 ЦК України наведено вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину.

Частина перша статті 215 ЦК України визначає підставою недійсності правочину недодержання в момент його вчинення стороною (сторонами) вимог, встановлених наведеними приписами статті 203 Кодексу.

Відповідності до частини першої статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Аналіз наведених нормативних підстав недійсності правочинів та її наслідків дає можливість дійти висновку, що метою інституту недійсності правочину є повне скасування правочину як юридичного факту, а його застосування має приводити до відновлення стану, який існував до укладення правочину, який суперечить законодавству. Наслідком визнання правочину недійсним є недійсність зобов`язання, породженого таким правочином. У разі припинення договору з підстав, не пов`язаних з його недійсністю (виконання чи розірвання), припиняються зобов`язання за цим договором.

При цьому, згідно з частиною третьою статті 215 ЦК України якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Відповідно до статті 43 Закону №922-VIII договір про закупівлю є нікчемним у разі: 1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону;2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону;3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону;4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону; 5) якщо назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником не відповідає товарам, роботам чи послугам, що фактично закуплені замовником.

Згідно п.21 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, які затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 року № 1178 (далі Особливості) договір про закупівлю є нікчемним у разі:

1) коли замовник уклав договір про закупівлю з порушенням вимог, визначених пунктом 5 цих особливостей;

2) укладення договору про закупівлю з порушенням вимог пункту 18 цих особливостей;

3) укладення договору про закупівлю в період оскарження відкритих торгів відповідно до статті 18 Закону та цих особливостей;

4) укладення договору з порушенням строків, передбачених абзацами третім та четвертим пункту 49 цих особливостей, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 Закону з урахуванням цих особливостей;

5) коли назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником не відповідає товарам, роботам чи послугам, що фактично закуплені замовником.

Однак, у вимірі з`ясованих обставин цієї справи суд констатує, що в оскаржуваному висновку не зазначено про встановлення порушень, які у розумінні статті Закону №922-VIII та пункту Особливостей можуть свідчити про нікчемність договору.

Враховуючи, що вимога контролюючого органу про усунення виявлених порушень законодавства повинна містити чіткі, конкретні і зрозумілі, приписи на адресу підконтрольного суб`єкту (об`єкту контролю, його посадових осіб), які є обов`язковими до виконання останнім, недотримання вказаних вимог спричинює юридичну невизначеність, що не є прийнятним.

Крім того, усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі недоліків в оформленні тендерної документації у запропонований в оскаржуваному висновку спосіб може призвести до порушення прав та інтересів третіх осіб учасників процедури закупівлі, та мати негативні наслідки для репутації позивача, що є непропорційним у співвідношенні з виявленими недоліками.

Усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі недоліків в оформленні тендерної документації у запропонований в оскаржуваному висновку спосіб, а саме: шляхом припинення зобов`язань за договором, призведе до порушення прав та інтересів третіх осіб, та матиме негативні наслідки для репутації позивача, що є непропорційним у співвідношенні з виявленими недоліками.

Аналогічну правову позицію займає Верховний Суд у постановах від 21.01.2021 року у справі № 120/1297/20-а, від 21.10.2021 року у справі № 640/17797/20, від 21.09.2022 року у справі № 400/5170/21.

Вирішуючи даний спір суд виходить з принципу пропорційності, як одного з елементів верховенства права, та враховує співмірність між виявленим порушенням та засобами його усунення, визначеними відповідачем.

Щодо виявлених відповідачем порушень при укладанні договору суд зазначає, що згідно з п. 18 Особливостей, умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі, у тому числі за результатами електронного аукціону, окрім випадків: визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті; перерахунку ціни в бік зменшення ціни тендерної пропозиції переможця без зменшення обсягів закупівлі; перерахунку ціни та обсягів товарів в бік зменшення за умови необхідності приведення обсягів товарів до кратності упаковки.

Викладені положення в повному обсязі узгоджуються зі змістом ст. 41 Закону №922-VIII, якими чітко визначено перелік обставин, за яких замовник вносить зміни до істотних умов договору.

Таким чином, заборони щодо зміни умов договору стосуються заборони на зміну істотних умов договору порівняно зі змістом тендерної документації, і така заборона не стосується формального викладення певних положень договору в редакції, відмінній від проекту договору, якщо при цьому не змінюються істотні умови договору, і зазначені норми не містять заборони на уточнення редакції певних положень проекту договору, які не є істотними умовами договору у розмінні ст. 638 ЦК України.

Законом №922-VIIІ та Особливостями, окремі положення яких наведено вище, вимагається щоб умови договору про закупівлю не відрізнялися від змісту тендерної пропозиції, і його істотні умови не змінювалися після підписання (за певними винятками). У цьому зв`язку важливо розуміти, що умови договору про закупівлю не мають саме сутнісно, змістовно виходити за рамки тендерної пропозиції.

Аналогічний правовий висновок було викладено у постанові Верховного Суду від 20.04.2023 року у справі №160/13903/21 та від 05.05.2022 року у справі №160/6513/21.

Відповідно до пп. 2 п. 21 Особливостей, договір про закупівлю є нікчемним у разі укладення його з порушенням вимог п. 18 Особливостей договір про закупівлю є нікчемним у разі, з-поміж іншого, укладення договору про закупівлю з порушенням вимог п. 18 цих Особливостей.

Беззаперечним є той факт, що норми Закону №922-VIII не визначають поняття істотних умов договору про закупівлю та не визначають будь-якого переліку таких, однак норми ч. 1 ст. 638 ЦК України визначають, що договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Відтак, істотні умови договору, у розумінні ст.638 ЦК України, це умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Також, за ч. 3 ст. 180 ГК України, при укладенні господарського договору сторони зобов`язані у будь-якому разі погодити предмет, ціну та строк дії договору.

Згідно правової позиції Верховного Суду, який викладений у постанові від 04.05.2022 року у справі № 160/6513/21, важливо розуміти, що умови договору про закупівлю не повинні саме сутнісно, змістовно виходити за рамки тендерної пропозиції (за винятком тих випадків, які передбачає Закон № 922-VIIІ). Несуттєві відмінності умов договору про закупівлю від його проєкту, які за своїм наповненням не визначають нових договірних зобов`язань, не звужують чи, навпаки, не розширюють договірних зобов`язань сторін, які витікають із тендерних пропозицій і тендерної документації, й не суперечать останнім, не можуть мати наслідком нікчемність договору про закупівлю.

У даному випадку, на думку суду, вказані розбіжності не є суттєвими, оскільки не розширюють договірних зобов`язань сторін, які витікають із тендерних пропозицій і тендерної документації, й не суперечать останнім.

Отже, позовні вимоги є обгрнутованими та підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, суд виходить із того, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені документально підтверджені судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2422,40 грн.

Таким чином, за рахунок бюджетних асигнувань відповідача підлягає стягненню на користь позивача судовий збір у розмірі 2422,40 грн.

Керуючись ст. ст. 9, 72-77, 139, 242-243, 245-246, 258, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Комунального підприємства «Рідне місто» Новомосковської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати Висновок Східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2025-01-02-007630-a від 13.03.2025 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Східного офісу Держаудитслужби () на користь Комунального підприємства «Рідне місто» Новомосковської міської ради () судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) грн 40 коп.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.О. Лозицька