Справа № 240/13368/25
Суддя: Єфіменко Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2025-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

27 червня 2025 року м. Житомир справа № 240/13368/25

категорія 112010203

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Єфіменко О.В., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Житомирській області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із позовом до Головного управління Національної поліції в Житомирській області:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Житомирській області щодо невиплати йому грошової компенсації за невикористані календарні дні додаткової відпустки як учаснику бойових дій (56 діб) в період часу за 2015 по 2024 роки, виходячи з грошового забезпечення станом на день звільнення зі служби;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Житомирській області нарахувати та виплатити йому грошову компенсацію за невикористані календарні дні додаткової відпустки як учаснику бойових дій (56 діб) в період часу за 2015 по 2024 роки, виходячи з грошового забезпечення станом на день звільнення зі служби.

Ухвалою суду від 22.05.2025 прийнято позовна заява до розгляду та відкрите провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

06.06.2025 до суду від представника Головного управління Національної поліції в Житомирській області надійшла заява про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з пропущенням строків звернення до суду.

Розгляд заяви судом відкладався у зв`язку із перебуванням судді Єфіменко О.В. у період з 06.06.2025 по 23.06.2025 у відпустці.

З огляду на викладене, суд вважає, що позовну заяву подано без додержання вимог викладених у статтях 160,161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), зокрема з порушення встановленого законодавством строку звернення до суду, в частині позовних вимог.

Відповідно до пункту 8 частини 1 статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до вимог частин 1 та 2 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч.3,5 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Законом №2352-IX внесені зміни в ст.233 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України).

Зокрема частинами 1-2 ст.233 КЗпП України передбачено, що працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Суд зазначає, що положення статті 122 КАС України не містять норми, які б врегульовували порядок звернення осіб, які перебувають (перебували) на публічній службі, до адміністративного суду у справах про стягнення належної їм заробітної плати у разі порушення законодавства про оплату праці (грошового забезпечення військовослужбовців). Такі правовідносини регулюються положеннями ч.2 ст. 233 КзПп України.

Як свідчать матеріали справи спірні відносини виникли щодо грошової компенсації за невикористані календарні дні додаткової відпустки як учаснику бойових дій за період за 2015 по 2024 роки. При цьому, внесені зміни до ст.233 КзПп України 19.07.2022, тобто спірні правовідносини за період з 2015 по 2022 року виникли до внесення змін до положень КЗпП України. А тому дані спірні правовідносини підлягають розгляду без обмеження будь-яким строком права працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати.

Офіційне тлумачення положенням вказаної норми надав Конституційний Суд України у рішеннях від 15 жовтня 2013 року №8-рп/2013 і №9-рп/2013, з огляду на позицію та правові висновки якого щодо незворотності дії в часі законів та інших нормативно-правових актів, Верховний Суд дійшов висновку про поширення дії частини першої статті 233 КЗпП України в редакції Закону України від 01.07.2022 №2352-IX тільки на ті відносини, які виникли після набуття цією нормою закону чинності.

Аналогічна правова позиція міститься в рішенні Верховного Суду від 06 квітня 2023 року у справі №260/3564/22.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що оскільки станом на момент виникнення спірних правовідносин діяла норма щодо необмеженості будь-яким строком строку звернення до суду стосовно подачі позовів про стягнення належного позивачу при звільненні грошового забезпечення у разі порушення законодавства про оплату праці, то у суду відсутні підстави вважати, що позивачем було пропущено строк на звернення до суду в частині позовних вимог до 19.07.2022.

Щодо виплати грошової компенсації за невикористані календарні дні додаткової відпустки як учаснику бойових дій у період з 19.07.2022 по 01.07.2023 суд враховує, що відповідно до пункту першого глави XIX "Прикінцеві положення" КЗпП України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23.12.2022 № 1423 "Про внесення змін до розпорядження Кабінету Міністрів України від 25.03.2020 №338 і постанови Кабінету Міністрів України від 09 грудня 2020 року №1236" дію карантину через COVID-19 продовжено до 30.04.2023.

Враховуючи вищезазначені норми, а також те, що дію карантину через COVID-19 продовжено до 30.04.2023, та він діяв у оскаржуваний період з 19.07.2022 по 30.04.2023.

Постановою від 27.06.2023 № 651 Кабінет Міністрів України скасував з 24 години 00 хвилин 30.06.2023 на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Тобто, період з 01.07.2023 регулюється вже нині чинною редакцією статті 233 КЗпП України, яка передбачає обмеження строку звернення до суду трьохмісячним строком.

Однак, предметом даного спору є, в тому числі і правовідносин щодо нарахування та виплати грошової компенсації за невикористані календарні дні додаткової відпустки як учаснику бойових дій також після 01.07.2023.

У той час, як свідчать матеріали справи, позивача наказом №172 о/с від 31.12.2024 звільнено зі служби в поліції, втім з даним позовом представник позивача звернувся до суду 12.05.2025, тобто з пропуском строку для звернення до суду.

Відповідно до частини 13 ст.171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

З огляду на викладене та враховуючи подану представником Головного управління Національної поліції в Житомирській області заяву про залишення позовної заяви без розгляду, суд вважає, що позовну заяву необхідно залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення виявлених недоліків шляхом надання до суду:

- окремої заяви відповідно до вимог ч. 6 ст. 161 КАС України про поновлення строку звернення із вказанням обґрунтувань строку пропуску звернення до суду із даним позовом, в частині позовних вимог щодо обрахунку грошового забезпечення з 01.07.2023 по 31.12.2024.

Керуючись п.13 ст.171, ст.ст. 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя О.В. Єфіменко