Справа № 506/464/25
Суддя: Чеботаренко О. Л.
Дата ухвалення: 2025-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Окнянський районний суд Одеської області
Справа № 506/464/25
Провадження № 2-а/506/8/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27.06.2025 року селище Окни

Окнянський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді Чеботаренко О.Л.

за участю секретаря судового засідання Смернової Д.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в селищі Окни адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення за ч.3 ст.210-1 КУпАП від 19 лютого 2025 року №3045 та закриття провадження по справі ,

В С Т А Н О В И В:

03 червня 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, яким просить скасувати постанову №3045 від 19.02.2025 року про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП та закрити справу про адміністративне правопорушення на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржуваною постановою він притягнутий за порушення вимог ч.1,ч.3,ч.5 ст.22 ЗУ « Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» , так як до 16 липня 2024 року не уточнив адресу проживання ,номери засобів зв`язку, адреси електронної пошти ( за наявності ) та інші персональні дані .Поважних причин не уточнення у встановлений законом строк з 18 травня 2024 по 16 липня 2024 року ОСОБА_1 не вказав, адресу проживання ,номери засобів зв`язку, адреси електронної пошти ( за наявності ) та інші персональні дані не уточнив, чим вчинив правопорушення ,передбачене ч.3 ст.210-1 КУпАП і тому на нього було накладено штраф у розмірі 17000 грн .

Виходячи з тексту постанови, на думку позивача, у ній взагалі не сформульовано суть адміністративного правопорушення . Разом з тим, ним як військовозобов`язаним, дані було оновлено вчасно та у передбачений законодавством спосіб - через застосунок Резерв+, і дані уточнено 28.06.2024 року. Крім того, в оспорюваній постанові на зазначено інформації щодо жодного доказу ,не дотримано процедуру притягнення до відповідальності, порушено його право на захист , строк оскарження постанови не відповідає вимогам КУпАП.

06 червня 2024 року ухвалою суду відкрито провадження у справі та у відповідача витребувані докази, які надійшли до суду 20.06.2025 року.

В судове засідання позивач не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, однак надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, на задоволенні позову наполягає.

Представник відповідача до суду не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, заяви про відкладення розгляду справи не надав, про причини неявки суду не повідомив.

За таких обставин, відповідно до п.1 ч.3 ст.205 КАС України ,справа розглянута у відсутність представника відповідача.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини першої ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Статтею 33 КУпАП передбачено, що стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України.

При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність .

Відповідно до ч.1 ст. 235 КУпАП , територіальні центри комплектування та соціальної підтримки розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про зіпсуття військово-облікових документів чи втрату їх з необережності (статті 210, 210-1, 211 (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України або Служби зовнішньої розвідки України).

Так, відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до частини першої статті 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно частини першої статті 283 КУпАП, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.

Як встановлено матеріалами справи, 18 лютого 2025 року відносно ОСОБА_1 ТВО начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 складено протокол № 89/5 за ч.3 ст.210-1 КУпАП ,де зазначено , що він порушив вимоги ч.1,ч.3,ч.5 ст.22 ЗУ « Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» , так як до 16 липня 2024 року не уточнив адресу проживання ,номери засобів зв`язку, адреси електронної пошти ( за наявності ) та інші персональні дані .Поважних причин не уточнення у встановлений законом строк з 18 травня 2024 по 16 липня 2024 року ОСОБА_1 не вказав, адресу проживання ,номери засобів зв`язку, адреси електронної пошти ( за наявності ) та інші персональні дані не уточнив, і своїми діями вчинив правопорушення ,передбачене ч.3 ст.210-1 КУпАП . ОСОБА_1 було повідомлено , що розгляд вказаної справи відбудеться 19 лютого 2025 року о 09.00 г в приміщенні ІНФОРМАЦІЯ_2 . ОСОБА_1 в своїх поясненнях повідомив ,що своєчасно оновив дані в резерв плюс. ( а.с. 29)

19 лютого 2025 року начальником ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо ОСОБА_1 винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №3045 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 210-1 КУпАП, відповідно якої 18 лютого 2025 року біля 09.00 г під час особливого періоду, мобілізації та військового стану до ІНФОРМАЦІЯ_2 прибув військовозобов`язаний ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Він порушив вимоги ч.1,ч.3,ч.5 ст.22 ЗУ « Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» , так як до 16 липня 2024 року ОСОБА_1 не уточнив адресу проживання ,номери засобів зв`язку, адреси електронної пошти ( за наявності ) та інші персональні дані .Поважних причин не уточнення у встановлений законом строк з 18 травня 2024 по 16 липня 2024 року ОСОБА_1 не вказав, адресу проживання ,номери засобів зв`язку, адреси електронної пошти ( за наявності ) та інші персональні дані не уточнив, чим вчинив правопорушення ,передбачене ч.3 ст.210-1 КУпАП і тому на нього було накладено штраф у розмірі 17000 грн .( а.с.30)

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За змістом ч.ч. 1, 2 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі показань свідків, письмових, речових і електронних доказів, висновків експертів.

У силу приписів ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Статтею 90 КАС України встановлено, що суд оцінює докази, які є у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Закон України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» (далі - Закон №3543) встановлює правові основи мобілізаційної підготовки та мобілізації в Україні, визначає засади організації цієї роботи, повноваження органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, а також обов`язки підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності, повноваження і відповідальність посадових осіб та обов`язки громадян щодо здійснення мобілізаційних заходів.

Обов`язки громадян щодо мобілізаційної підготовки та мобілізації визначені статтею 22 Закону №3543.

При цьому абз.3 ч.10 Додатку №2 «Правил військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів» до «Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів» передбачено, що призовники, військовозобов`язані та резервісти повинні уточнити протягом 60 днів з дня набрання чинності указом Президента України про оголошення мобілізації, затвердженим Верховною Радою України, свої персональні дані через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста, або у районному (міському) територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки.

За правилами п. 2 Порядку оформлення (створення) та видачі військово-облікового документа для призовників, військовозобов`язаних та резервістів і форми такого документа №559 військово-обліковий документ оформляється (створюється) та видається (замінюється):

- в електронній формі засобами електронного кабінету призовника, військовозобов`язаного, резервіста та/або Державного веб-порталу електронних публічних послуг у сфері національної безпеки і оборони та/або Єдиного державного веб -порталу електронних послуг (далі Портал Дія), зокрема з використанням мобільного додатка Порталу Дія (Дія) (у разі технічної реалізації);

- у паперовій формі на бланку, форма якого затверджується постановою Кабінету Міністрів України від 16 травня 2024 р. №559.

Відповідно до вимог пунктів 6-7 Порядку №559 військово-обліковий документ в електронній формі формується засобами:

-Електронного кабінету призовника, військовозобов`язаного, резервіста, зокрема з використанням його мобільного додатка;

-Державного веб-порталу електронних публічних послуг у сфері національної безпеки і оборони; Порталу Дія, зокрема з використанням мобільного додатка Порталу Дія (Дія) (у разі технічної реалізації).

Військово-обліковий документ в електронній формі формується на безоплатній основі за бажанням особи після проходження нею електронної ідентифікації та автентифікації.

Формування та відображення військово-облікового документа в електронній формі здійснюється автоматично за умови підключення електронного пристрою до Інтернету та наявності у Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів відомостей, визначених у пункті 8 цього Порядку.

У військово-обліковому документі в електронній формі відображається унікальний електронний ідентифікатор у вигляді двовимірного штрих-коду (далі QR-код військово-облікового документа).

За правилами пункту 8-1 Порядку №559 QR-код військово-облікового документа містить відомості про військово-обліковий документ в електронній формі, які за допомогою відповідних технічних засобів можна відтворити у формі, придатній для зчитування, зокрема у візуальній.

Відповідно до пункту 9 Порядку №559 військово-обліковий документ в електронній формі (у тому числі роздрукований) та військово-обліковий документ у паперовій формі мають однакову юридичну силу.

Згідно інформації, яка міститься на сторінці застосунку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, «Резерв+» - це Електронний кабінет призовників, військовозобов`язаних та резервістів.

До того ж, на цій сторінці у розділі «Якими нормативно-правовими актами регулюється функціонування «Резерв+» указано, що перш за все, це Закон України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів» від 16.03.2017 №1951-VIII (далі Закон №1951).

Відповідно до частини 1 статті 14-1 Закону №1951 електронний кабінет - це персональний кабінет (захищений відокремлений веб-сервіс), за допомогою якого призовнику, військовозобов`язаному, резервісту, який пройшов електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації про його персональні та службові дані, а також до послуг. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Аналіз викладених норм законодавства дає підстави дійти висновку, що додаток «Резерв+» є тим мобільним додатком, через який формується військово-обліковий документ в електронній формі, а дійсність сформованого військово-облікового документа підтверджується QR-кодом.

Так, як встановлено в судовому засіданні, до позовної заяви позивачем додано роздруківку з мобільного додатку "Резерв+", сформовану 28.06.2024, 11:54, на якій наявна інформація щодо перебування на обліку та наявність військово-облікового документу ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , де містяться відомості QR-коду, та вказано, що останній перебуває на обліку в ІНФОРМАЦІЯ_4 (Окни). Категорія обліку військовозобов`язаний, вказана військова спеціальність , звання, номер в реєстрі ОБЕРІГ ,місце проживання та телефон .Дата уточнення даних 28 червня 2024 року.( а.с. 12).

Слід зауважити , що п.1 ст.2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо окремих питань проходження військової служби, мобілізації та військового обліку» , установлено , що громадяни України, які перебувають на військовому обліку, зобов`язані протягом 60 днів з дня набрання чинності цим Законом уточнити адресу проживання, номери засобів зв`язку, адреси електронної пошти (за наявності електронної пошти) та інші персональні дані:

- у разі перебування на території України - шляхом прибуття самостійно до територіального центру комплектування та соціальної підтримки за місцем перебування на військовому обліку чи за своїм місцем проживання, або до центру надання адміністративних послуг, або через електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста (за наявності).

Таким чином, вказаним Законом передбачено альтернативні варіанти уточнення особистих даних, в тому числі і через електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста , що позивачем і було виконано в строк, передбачений цим Законом.

При цьому ні у протоколі , ні у постанові чітко не зазначено ,які саме вимоги ч..ч.1,3,5 «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» ОСОБА_1 порушив , так як вказані норми Закону містять чисельні обов`язки громадян щодо мобілізаційної підготовки та мобілізації.

За таких обставин інкримінування відповідачем порушення вказаних норм є безпідставним .

При цьому слід зауважити, що притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами , а відповідач не довів правомірності притягнення позивача до адміністративної відповідальності за частиною 3 статті 210-1 КУпАП, що є підставою для скасування спірної постанови та закриття справи про адміністративне правопорушення.

Частина 2 статті 77 КАС України передбачає, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У справі Barbera, Messeque and Jabardo v. Spain (скарга № 10590/83 від 6 грудня 1988 року) Європейський суд з прав людини, зазначив, що докази, покладені в основі висновку суду про винність обвинуваченого, мають відповідати як вимогам достатності, так і переконливості.

Обов`язок дотримання принципу презумпції невинуватості відноситься не тільки до судових органів, але й до інших державних установ, таких як поліція (справа Daktaras v. Lithuania, скарга № 42095/98).

Європейський суд з прав людини, що у своєму рішенні від 10 лютого 1995 р. у справі «Аллене де Рібермон проти Франції» підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Правова природа адміністративної відповідальності по своїй суті аналогічна кримінальній, оскільки також є публічною, пов`язана із застосування державного примусу, ініціюється органами, які наділені владними повноваження, а застосовувані санкції можуть бути доволі суттєвими для особи, включаючи позбавлення волі.

У справі Надточій проти України (скарга № 7460/03) Європейський суд з прав людини зазначив, що Уряд України визнав карний кримінально-правовий характер Кодексу про адміністративні правопорушення (пункт 21 рішення).

Крім того, у рішенні від 22 грудня 2010 року № 23-рп/2010 Конституційний Суд України дійшов висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні. (пункт 4.1)

Відповідно до пункту 3 частини 3 статті 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право, зокрема, скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Згідно з пунктом 1 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, беручи до уваги відсутність належних доказів щодо вчинення позивачем адміністративного правопорушення, суд вважає, що оспорювану постанову слід скасувати, а провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити.

Посилання позивача на інші порушення при розгляді справи та винесенні оспорюваної постанови не мають суттєвого значення за встановлення судом обставин, які мають вирішальне значення по справі.

Пунктом 5 ч.1 ст.244 КАС України встановлено, що під час ухвалення рішення суд вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

Згідно ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем сплачено судовий збір в сумі 605 грн 60 коп в дохід держави.

Враховуючи, що за результатом судового розгляду, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог, тому на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань ІНФОРМАЦІЯ_1 , судові витрати понесені позивачем на сплату судового збору, в розмірі 605 грн. 60 коп.

Керуючись ст.ст. 72, 75, 76, 77, 241, 268, 269, 286 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( зареєстрований в АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 (місцезнаходження: АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення за ч.3 ст.210-1 КУпАП від 19 лютого 2025 року №3045 та закриття провадження по справі задовольнити.

Скасувати постанову начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення № 3045 від 19 лютого 2025 року , якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП і провадження по справі закрити за відсутністю складу правопорушення.

Стягнути з ІНФОРМАЦІЯ_1 (місце знаходження: АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору у сумі 605 грн. 60 коп.

Рішення може бути оскаржено до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяО. Л. Чеботаренко