Справа № 580/12769/24
Суддя: Валентина ОРЛЕНКО
Дата ухвалення: 2025-06-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 червня 2025 року справа № 580/12769/24
м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Орленко В.І., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Хлібороб-Інвест» (вул. Суворова 39 ж, смт. Драбів, Золотоніський район, Черкаська область, 19800, ) до Головного управління ДПС у Черкаській області (вул. Хрещатик 235, м. Черкаси, 18002, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

20.12.2024 представник позивача, адвокат Іванов С.І. в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Хлібороб-Інвест» (ордер від 16.10.2024 серії ВА №1075876) звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить: визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у Черкаській області від 04.10.2024 №14651/23-00-07-04-01.

В обґрунтування вимог зазначено, що ГУ ДПС у Черкаській області на підставі висновків акту позапланової невиїзної документальної перевірки винесено податкове повідомлення - рішення №14651/23-00-07-04-01 про порушення ТОВ «Хлібороб-Інвест» вимог п.198.1 198.2, 198.3, 198.6 ст. 198 та п.201.1, 201.7 ст.201 Податкового кодексу України - завищено рядок 21 Декларації з податку на додану вартість «Сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду»: - за березень 2019 року на суму 279 073,00грн; - за березень 2020 року на суму 138 000,00грн; - за січень 2022 року на суму 245 000,00грн., в зв`язку з не підтвердженням реальності господарських операцій з отриманих товарів від ТОВ «Агроелітгруп» (код 40744088) та від ТОВ «ТД «Агроліга» (код 38268446). Спірне рішення позивач вважає протиправним, адже в акті перевірки, крім суб`єктивного твердження перевіряючого про те, що контрагенти ТОВ «Хлібороб-Інвест» не мали необхідних ресурсів для провадження господарської діяльності не вказано жодних інших належних та допустимих доказів таких висновків, вказані твердження ґрунтується виключно на припущеннях, які, свою чергу, базуються на узагальненій податковій інформації без проведення перевірки контрагентів позивача та дослідження первинних документів.

Ухвалою суду від 01.01.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні).

Відповідач позов не визнав, просив у його задоволенні відмовити повністю, надав до суду письмовий відзив на позов, в якому зазначив, що спірне податкове повідомлення-рішення є правомірним та не підлягає скасуванню, оскільки в ході позапланової невиїзної документальної перевірки Позивача по взаємовідносинам з ТОВ «Агроелітгруп» (код 40744088) та ТОВ «ТД «Агроліга» (код 38268446) було встановлено формальний характер складання документів, удаваність господарької операції, оформлення первинних документів без здійснення фактичної господарської діяльності між зазначеними товариствами.

Ухвалою суду від 20.03.2025 постановлено подальший розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначене підготовче судове засідання у справі на 11.04.2025- протокольною ухвалою суду закрите підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 11.04.2025, призначене судове засідання на 06.05.2025.

06.05.2025 судове засідання не відбулося у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю головуючого судді з 16.04.2025 по 30.05.2025. Повістками про виклик призначене судове засідання на 13.06.2025- протокольною ухвалою оголошено перерву на 19.06.2025 - протокольною ухвалою суду постановлено подальший розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, суд зазначає, що відповідно до пункту 122 розділу VI «Перехідні положення» Положення №1845/0/15-21 до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС справи можуть розглядатися (формуватися та зберігатися) в паперовій, електронній чи змішаній формі залежно від наявних у суді можливостей. Електронні документи та електронні копії паперових документів вносяться до АСДС та зберігаються в централізованому файловому сховищі. Документи, що надійшли до суду в електронній формі, за потреби можуть роздруковуватися та приєднуватися до матеріалів справи у паперовій формі.

Згідно з абзацом 21 пункту 1 розділу VII Формування і оформлення судових справ Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 20.08.2019 № 814 (у редакції наказу Державної судової адміністрації України від 17 жовтня 2023 року № 485) у випадку прийняття суддею (суддею-доповідачем), у провадженні якого перебуває судова справа, рішення щодо розгляду (формування та зберігання) судової справи (матеріалів кримінального провадження) в електронній чи змішаній (паперовій та електронній) формі, формування матеріалів судової справи здійснюється у відповідній(их) формі(ах) (паперовій та/або електронній).

Отже, процесуальне законодавство передбачає можливість розгляду справи у змішаній формі (паперовій та електронній) та прийняття рішення про такий розгляд суддею, у провадженні якого перебуває судова справа.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд вважає за доцільне здійснити розгляд справи у змішаній (паперовій та електронній) формі.

Дослідивши подані документи і матеріали, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

ТОВ «Хлібороб-Інвест» є юридичною особою, код ЕДРПОУ №38100564, зареєстроване як юридична особа 23.02.2012 року в Черкаській області. Драбівський район, смт. Драбів, вул. Суворова 38Ж, основний вид діяльності - Вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур насіння олійних культур (код КВЕД 10.11).

В період з 05.09.2024 року по 11.09.2024 року співробітниками Головного Управління ДПС у Черкаській області на підставі до наказу від 31.07.2024року №1726-п, проведена позапланова невиїзна документальна перевірка ТОВ «Хлібороб-Інвест» () з питань дотримання вимог податкового законодавства з податку на додану вартість.

За результатами перевірки складений акт від 13.09.2024 року за №11282/23-00-07-04- 01/38100564 «Про результати документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «Хлібороб-Інвест» (код за ), щодо дотримання вимог податкового законодавства з податку на додану вартість по взаємовідносинах з ТОВ «ТД «Агроліга» (код 38268446) за березень 2020 року та за лютий 2021 року з відображенням в податковій декларації з податку на додану вартість за січень 2022 року, з ТОВ «Агроелітгруп» (код 40744088) за березень 2019 року та з ТОВ «Фаворагро» (код 43175804) за лютий 2020року.

04.10.2024 року, на підставі акту перевірки Відповідачем винесено податкове повідомлення - рішення №14651/23-00-07-04-01 про порушення ТОВ «Хлібороб-Інвест» вимог п.198.1 198.2, 198.3, 198.6 ст. 198 та п.201.1, 201.7 ст.201 Податкового кодексу України, відповідно завищено рядок 21 Декларації з податку на додану вартість «Сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду»: - за березень 2019 року на суму 279 073,00грн; - за березень 2020 року на суму 138 000,00грн; - за січень 2022 року на суму 245 000,00грн., в зв`язку з не підтвердженням реальності господарських операцій з отриманих товарів від ТОВ «Агроелітгруп» (код 40744088) та від ТОВ «ТД «Агроліга» (код 38268446).

Не погоджуючись з відповідним податковим повідомленням-рішенням ТОВ «Хлібороб Інвест» оскаржило їх в адміністративному порядку до ДПС України, проте рішенням про результати розгляду скарги від 13.12.2024 залишено без змін винесене ППР, а скаргу без задоволення.

Не погоджуючись з винесеними податковими повідомленнями-рішеннями, позивач звернувся за захистом своїх прав до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади, їх посадові особи повинні діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів врегульовано Податковим кодексом України №2755-VI від 02.12.2010 (далі ПК України), яким визначено вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства (у редакції чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до статті 62 ПК України податковий контроль здійснюється шляхом: ведення обліку платників податків; інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів; перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Згідно з підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи мають право, зокрема, проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Згідно з підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.

Документальною невиїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться в приміщенні контролюючого органу.

Порядок проведення документальних позапланових перевірок визначається статтею 78 ПК України.

Згідно пункту 78.4. статті 78 ПК України про проведення документальної позапланової перевірки керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає рішення, яке оформлюється наказом.

Право на проведення документальної позапланової перевірки платника податків (крім перевірок, передбачених підпунктом 78.1.22 пункту 78.1 цієї статті) надається лише у випадку, коли йому до початку проведення зазначеної перевірки вручено у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копію наказу про проведення документальної позапланової перевірки.

Відповідно пункту 78.6. статті 78 ПК України строки проведення документальної позапланової перевірки встановлені статтею 82 цього Кодексу.

Згідно пункту 82.2. статті 82 ПК України тривалість перевірок, визначених у статті 78 цього Кодексу, не повинна перевищувати 15 робочих днів для великих платників податків, щодо суб`єктів малого підприємництва - 5 робочих днів, для фізичних осіб - підприємців, які не мають найманих працівників, за наявності умов, визначених в абзацах третьому - восьмому цього пункту, - 3 робочі дні, інших платників податків - 10 робочих днів.

Продовження строків проведення перевірок, визначених у статті 78 цього Кодексу, можливе за рішенням керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу не більш як на 10 робочих днів для великих платників податків, щодо суб`єктів малого підприємництва - не більш як на 2 робочих дні, інших платників податків - не більш як на 5 робочих днів.

Відповідно до пункту 79.1. статті 79 ПК України документальна невиїзна перевірка здійснюється у разі прийняття керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу рішення про її проведення та за наявності підстав для проведення документальної перевірки, визначених статтями 77 та 78 цього Кодексу. Документальна невиїзна перевірка здійснюється на підставі зазначених у підпункті 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 цього Кодексу документів та даних, наданих платником податків у визначених цим Кодексом випадках, або отриманих в інший спосіб, передбачений законом.

Згідно пункту 79.2 статті 79 ПК України документальна позапланова невиїзна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу виключно на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, та за умови вручення платнику податків (його представнику) у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення такої перевірки.

У разі надіслання (вручення) відповідно до статті 42 цього Кодексу платнику податків (його представнику) копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення позапланової невиїзної перевірки, шляхом надсилання за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення документальна позапланова невиїзна перевірка (крім перевірки, визначеної статтею 200 цього Кодексу) розпочинається не раніше 30 календарного дня з дати надсилання такого повідомлення та копії наказу.

Так, матеріалами справи встановлено, що у спірному періоді ТОВ «Хлібороб-Інвест» мало взаємовідносини з ТОВ «Агроелітгруп» (в березні 2019 року ТОВ «АГРОЕЛІТГРУП» в адресу ТОВ «Хлібороб-Інвест» документально оформлено поставку КАС-32 по договору №14/03/19-3 від 14.03.2019р. на загальну суму 1 674 435грн., в т.ч. ПДВ 279 072,5 грн) та з ТОВ «ТД «Агроліга» (в березні 2020 р. та в лютому 2021р. ТОВ «ТД АТРОЛІГА» (код за ) в адресу ТОВ «Хлібороб-Інвест» документально оформлено поставку амофос марки 12:52, добрива POLIFOSKA NPK 8-24-8 (9).

Висновками акту перевірки позивача від 13.09.2024 року за №11282/23-00-07-04- 01/38100564 встановлено формальний характер складання документів по взаємовідносинам між вказаними товариствами, удаваність господарських операції, оформлення первинних документів без здійснення фактичної господарської діяльності між зазначеними товариствами.

Приймаючи рішення по суті, суд дійшов висновку, що вищевказані висновки є безпідставними, не ґрунтуються на положеннях чинного законодавства, з огляду на наступне.

Так, відповідно до договору поставки №14/03/19-3 від 14.03.2019 року, укладеного між ТОВ «Хлібороб-Інвест» та ТОВ «АГРОЕЛІТГРУП» на адресу скаржника, відповідно до видаткових накладних: № РН-0000010 від 15.03.2019 року; № РН-0000016 від 16.03.2019 року; № РН-0000020 від 21.03.2019 року; № РН-0000021 від 22.03.2019 року; № РН-0000024 від 23.03.2019 року; № РН-0000025 від 23.03.2019 року; № РН-0000031 від 28.03.2019 року були поставлені рідкі добрива КАС - 23 (карбамідо-аміачна суміш) у кількості 185тон на загальну суму 1 674 435,00грн., в т.ч ПДВ 279 075,00грн.

Весь об`єм товару доставлявся автомобільним транспортом на юридичну адресу ТОВ «Хлібороб-Інвест», як і зазначено в товаро-транспортних накладних: № 15/03-01 від 15.03.2019 року; № 16/03-01 від 16.03.2019 року; № 21/03-01 від 21.03.2019 року; № 22/03-01 від 22.03.2019 року; № 23/03-01 від 23.03.2019 року; № 23/03-02 від 23.03.2019 року; № 28/03-01 від 28.03.2019 року, які були досліджені в ході розгляду справи та які містять всі необхідні реквізити для ідентифікації сторін таких відносин, який товари перевозився, в якій кількості та за якою ціною.

За отриманий товар, покупець розрахувався, відповідно до платіжного доручення від 21.03.2019р. № 93, на загальну суму 150 000,00 грн, та платіжного доручення від 04.04.2019р. №104, на загальну суму 174 435,00 грн, тобто розрахунки проведені в повному обсязі, що підтверджується банківськими виписками ТОВ «Хлібороб-Інвест».

В свою чергу, в березні 2020 р. та в лютому 2021 р. ТОВ «ТД АТРОЛІГА» (код за ) в адресу ТОВ «Хлібороб-Інвест» відповідно до договору поставки №68/AM від 06.03.2020 поставлено добрива амофос марки 12:52 та добрива POLIFOSKA NPK 8-24-8 (9) на загальну суму 2 298 000,00 грн, в т.ч. ПДВ 383 000,00 грн(видаткові накладні: № РН-0000031 від 19.03.2020 року; № РН-0000034 від 23.03.2020 року; № РН-0000035 від 24.03.2020 року).

Весь об`єм товару доставлявся автомобільним транспортом на юридичну адресу ТОВ «Хлібороб-Інвест», як і зазначено в товаро-транспортних накладних: № 0000031 від 19.03.2020 року; № 0000034 від 23.03.2020 року; № 0000035 від 24.03.2020 року.

За отриманий товар, покупець розрахувався, відповідно до платіжного доручення від 11.03.2020 р. №850, на загальну суму 828 000,00грн, та платіжного доручення від 05.02.2021 р. №59, на загальну суму 1 470 000,00грн, тобто розрахунки проведені в повному обсязі, що підтверджується банківськими виписками ТОВ «Хлібороб-Інвест».

Вказане дає підстави дійти висновку, що в даному випадку відсутнє порушення зі сторони Позивача про завищення рядку 21 Декларації з податку на додану вартість «сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду»: - за березень 2019 року на суму 279 073,00грн; - за березень 2020 року на суму 138 000,00грн; - за січень 2022 року на суму 245 000,00грн.

В даному контексті слід наголосити, що частиною першою статті 215 ЦК України встановлено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається.

У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним (абзаци перший, другий частини другої цієї статті).

Згідно з частиною першою статті 216 ЦК недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.

У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування (абзац другий частини першої статті 216 ЦК).

Наслідки в податковому обліку створюють господарські операції, підтверджені належними документами, визначеними правовими нормами або діловим звичаєм. У разі визнання судом правочину недійсним, сторони такого правочину, здійснивши передбачені частиною другою статті 216 ЦК реституційні дії, вносять відповідні зміни у бухгалтерському обліку щодо вчинених на підставі такого договору господарських операцій, а також відповідні зміни до податкової звітності у порядку, визначеному статтею 50 ПК.

Суд наголошує, що ні в матеріалах акту перевірки позивача, ні у відзиві на позовну заяву Головним управлінням ДПС в Черкаській області не надано жодного підтверджуючого доказу, що вищевказані договори по взаємовідносинам Позивача з ТОВ «АГРОЕЛІТГРУП» та з ТОВ «ТД «Агроліга» були визнані недійсними, так само, як і доводи, що ці договори не були виконані сторонами.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд також наголошує, що непідтвердженість реальності господарських операцій, описаних контролюючим органом у акті перевірки у контексті податку на додану вартість, заснована на припущеннях, а не встановлених податковим органом фактах. Висновки перевіряючого сформовані на підставі оцінки іншої діяльності контрагентів, а не конкретних господарських операціях, проведених з позивачем. Позивач акцентував увагу, що порушення контрагента, навіть якщо такі були допущені, не свідчать про порушення норм податкового законодавства позивачем. Посилання контролюючого органу на інформацію, отриману із власних баз даних, не може нести доказовий характер, адже такі бази є лише джерелом загальної інформації щодо платників податки і не встановлюють безумовних фактів та висновків при проведенні перевірки. Аналогічно цьому інформація, отримана від інших територіальних органів ДПС, є лише оцінкою діяльності контрагентів позивача, а не самого Товариства як платника податків.

В акті перевірки, крім суб`єктивного твердження перевіряючого про те, що контрагенти ТОВ «Хлібороб-Інвест» не мали необхідних ресурсів для провадження господарської діяльності не підтверджено належними та допустимими доказами, ґрунтується виключно на припущеннях, які, свою чергу, базуються на узагальненій податковій інформації без проведення перевірки контрагентів позивача та дослідження первинних документів.

Також, стосовно до окремої діяльності контрагентів з третіми особами, слід взяти до уваги висновки викладені в постанові Верховний Суд від 24.02.2021 р. у справі №380/215/20, в якій Верховний Суд зазначив, що: «порушення певними постачальниками товару (робіт, послуг) ланцюгу постачання вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності не може бути підставою для висновку про порушення покупцем товару (робіт, послуг) вимог закону щодо формування витрат та податкового кредиту, тому платник податків (покупець товарів (робіт, послуг) не повинен зазнавати негативних наслідків, зокрема у вигляді позбавлення права на формування витрат та податковий кредит, за можливу неправомірну діяльність його контрагентів».

Посилання контролюючого органу на відомості про відсутність у контрагентів позивача умов, необхідних для ведення відповідної господарської діяльності з обсягом товару у відповідні строки, зокрема технічного персоналу, виробничих активів, складських приміщень, транспортних засобів, не може бути обґрунтованим, оскільки чинне законодавство не ставить умовою дійсності правочинів, а також виникнення податкових зобов`язань платника у залежність від стану податкового обліку його контрагентів, наявності чи відсутності в останніх основних фондів. Відсутність у контрагентів добросовісного платника податку, яким є позивач, матеріальних трудових ресурсів не виключає можливості реального виконання таким платником господарської операції та не свідчить про одержання необґрунтованої податкової вигоди покупцем, оскільки залучення працівників є можливим за договорами цивільно-правового характеру, аутсорсингу аутстафінгу (оренда персоналу)».

В постанові від 23.12.2021 р. у справі №640/16934/19, зокрема, Верховним Судом зазначено, що: «колегія суддів зазначає, що висновки про відсутність у контрагентів трудових та матеріальнотехнічних ресурсів, як і не подання такими контрагентами звітності, контролюючим органом зроблено на підставі аналізу зібраної та опрацьованої узагальненої податкової інформації, однак така податкова інформація, носить виключно Інформативний характер. Посилання контролюючого органу на таку інформацію, як критерій оцінки реальності господарських операцій, безпідставними оскільки, фактично будь-які первинні документи платника податків використовуються та не аналізуються, а, отже, така інформація не відповідає критерію юридичної значимості, та не є допустимим та достовірним доказом в розумінні процесуального Закону. Крім того, така інформація сама по собі не доводить та не може свідчити про наявність податкових правопорушень на які посилається контролюючий орган.

Норми податкового законодавства не ставлять у залежність достовірність даних податкового обліку платника податків від дотримання податкової дисципліни його контрагентами, якщо цей платник (покупець) мав реальні витрати у зв`язку з придбанням товарів (робіт, послуг), призначених для використання у його господарській діяльності. Порушення певним постачальником товару (робіт, послуг) у ланцюгу постачання вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності не може бути підставою для висновку про порушення покупцем товару (робіт, послуг) вимог законодавства щодо формування об`єкта оподаткування податком на прибуток та податкового кредиту, тому платник податків (покупець товарів (робіт, послуг)) не повинен зазнавати негативних наслідків, зокрема у вигляді позбавлення права на формування витрат та податкового кредиту, за можливу неправомірну діяльність його контрагентів за умови, якщодо судом не встановлено фактів, які свідчать про обізнаність платника податків щодо такої поведінки контрагентів та злагодженість дій між ними.

Щодо доводів, зазначених в акті про наявність кримінальних проваджень відносно контрагентів ТОВ «Хлібороб Інвест», слід зазначити таке.

Так, в акті перевірки зазначається, що контрагент Позивача приймає участь у здійсненні сумнівних фінансово-господарських операції, і посилаються на дані єдиного реєстру судових рішень по кримінальній справі за №760/13207/21 від 01.06.2021.

В матеріалах справи відсутні відомості щодо наявності вироків стосовно притягнення до кримінальної відповідальності посадових осіб контрагентів Постачальників, а також відсутні відомості про угоду зі слідством посадових осіб контрагентів Скаржника.

Виходячи з вищевикладеного, суд дійшов висновку, що не знайшли свого підтвердження висновки податкового органу зроблені останнім в акті перевірки ТОВ «Хлібороб-Інвест» від 13.09.2024року №11282/23-00-07-04- 01/38100564, в частині порушення останнім вимог податкового законодавства, зокрема, вимог п.198.1 198.2, 198.3, 198.6 ст. 198 та п.201.1, 201.7 ст.201 Податкового кодексу України, що є підставою для скасування оскаржуваного ППР.

За таких обставин, Черкаський окружний адміністративний суд, за правилами, встановленими ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України, перевіривши наявні у справі докази, вважає заявлені позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають до повного задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст. ст. 2, 90, 139-143, 242-246, 250, 255 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у Черкаській області від 04.10.2024 №14651/23-00-07-04-01

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Черкаській області () на ТОВ «Хлібороб-Інвест» () витрати зі сплати судового збору в сумі 9 931 (дев`ять тисяч дев`ятсот тридцять одна) грн 09 коп.

Рішення набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, що може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України до Шостого апеляційного адміністративного суду у зв`язку із початком функціонування модулів ЄСІТС з урахуванням підпунктів 15.1, 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України відповідно до рішення ВРП від 17.08.2021 №1845/О/15-21 «Про затвердження Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи».

Копію рішення направити сторонам справи.

Рішення складене та підписане 30.06.2025.

Суддя Валентина ОРЛЕНКО