Справа № 440/18157/23
Суддя: О.О. Кукоба
Дата ухвалення: 2025-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

27 червня 2025 року м. ПолтаваСправа №440/18157/23

Полтавський окружний адміністративний суд у складі судді Кукоби О.О., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом заступника керівника Полтавської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

1. Стислий зміст позовних вимог та їх обґрунтування.

Заступник керівника Полтавської обласної прокуратури звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про зобов`язання відповідачів протягом одного місяця з дати набрання рішенням суду законної сили укласти з Департаментом культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради охоронний договір на щойно виявлений об`єкт історії та архітектури місцевого значення - Будинок церковного приходу по Соборному майдану, 9/11а в м. Полтаві, на умовах та в порядку, що визначені постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 №1768.

Мотивуючи заявлений позов, прокурор звертав увагу на обставини невиконання відповідачами чинних вимог законодавства в частині дотримання обов`язку протягом місяця з моменту визнання будівлі Будинку церковного приходу по Соборному майдану, 9/11а в м. Полтаві щойно виявленим об`єктом історії та архітектури укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір встановленого зразка, чим порушено інтереси держави у сфері охорони культурної спадщини, що може призвести до псування та зміни зовнішнього вигляду пам`ятки, просторової композиції, а також елементів обладнання, упорядження, оздоби та втрати її матеріальної автентичності.

2. Позиція відповідачів.

Суд за даними Єдиного державного демографічного реєстру перевірив реєстрацію місця проживання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .

Крім того, суд одержав відповідь управління реєстрації, зняття з реєстрації місця проживання фізичних осіб Департаменту з питань реєстрації Полтавської міської ради про зареєстроване місце проживання ОСОБА_1 .

Копії ухвали про відкриття провадження у справі надіслані відповідача за адресою реєстрації місця проживання та вважаються врученими останнім.

За змістом частини четвертої статті 159 КАС України подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

А відповідно до частини шостої статті 162 КАС України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

3. Процесуальні дії у справі.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у цій справі, а її розгляд призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні).

Згідно з частиною п`ятою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

За відсутності клопотань учасників справи про розгляд справи у відкритому судовому засіданні чи за правилами загального позовного провадження, зважаючи на достатність наданих сторонами доказів та повідомлених обставин, суд розглянув справу у порядку письмового провадження.

Обставини справи

Як зазначив прокурор у поданій до суду позовній заяві, Полтавською окружною прокуратурою під час здійснення представницької діяльності виявлено порушення вимог законодавства у сфері охорони культурної спадщини. Установлено, що рішенням Полтавської міської ради народних депутатів від 24.02.1993 "Про доповнення до переліку пам`ятників історії та архітектури місцевого значення, затвердженого 11 сесією міської Ради народних депутатів" надано статус пам`ятників історії і архітектури місцевого значення спорудам згідно додатку, у тому числі будівлі по Соборному майдану, 9/11 у місті Полтаві /а.с. 27-30/.

Розпорядженням голови Полтавської обласної державної адміністрації від 16.07.2021 за №529 затверджено переліки щойно виявлених об`єктів культурної спадщини Полтавської області, до якого внесена зазначена будівля по Соборному майдану, 9/11 у місті Полтаві /а.с. 20-25/.

Згідно з рішенням виконавчого комітету Полтавської міської ради від 17.11.2016 №233 "Про надання нової адреси Багатоквартирному будинку за адресою: Соборний майдан, 9/11" за клопотанням КП "Житлово-експлуатаційна організація № 2" двоповерховому багатоквартирному будинку за адресою: Соборний майдан, 9/11 надано нову адресу - Соборний майдан, 9/11а.

Однак, незважаючи на те, що вказана будівля отримала статус щойно виявленого об`єкта історії та архітектури місцевого значення, охоронний договір на вказаний об`єкт не укладено, звернення від власників будівлі про укладення охоронного договору до Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради та Департаменту культури і туризму Полтавської обласної військової адміністрації не надходило.

Згідно з інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна на теперішній час будівля по Соборному майдану, 9/11а у місті Полтаві перебуває у приватній спільній частковій власності громадян: ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 /а.с. 31-38/ .

Листом від 22.06.2023 №15/2-353ВИХ-23 Полтавська обласна прокуратура направила начальнику Полтавської ОВА та начальнику Департаменту культури і туризму Полтавської ОВА інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про наявних власників об`єктів нерухомості, у тому числі й по Соборному майдану, 9/11а у місті Полтаві, для інформування власників пам`яток історії та архітектури та уповноважених ними органів щодо необхідності укласти охоронні договори /а.с. 39/.

У відповідь листом Полтавської ОВА від 07.08.2023 №20353-23 повідомлено прокуратуру про те, що відповідно до розпорядження голови Полтавської ОДА від 16.07.2021 №529 "Про внесення змін до розпорядження голови облдержадміністрації від 15.10.2020 №590" до Переліку щойно виявлених об`єктів культурної спадщини Полтавської області віднесено, зокрема, будинок по Соборному майдану, 9/11а у місті Полтаві. Звернень до Департаменту щодо розгляду облікової документації чи погодження охоронних договорів на щойно виявлений об`єкт не надходило /а.с. 40/.

Після цього Полтавська обласна прокуратура направила до Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради повідомлення в порядку ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" від 22.11.2023 №15/2-666ВИХ-23 щодо наявності порушення вимог законодавства у сфері охорони культурної спадщини, а саме: не укладення громадянами ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 з Департаментом культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради охоронного договору на щойно виявлений об`єкт історії та архітектури місцевого значення - "Будинок церковного приходу" по Соборному майдану, 9/11а у місті Полтаві на умовах і в порядку, що визначені постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 №1768 /а.с. 51/.

Оскільки охоронний договір на вказаний об`єкт не укладено, звернення від власників будівлі про укладення охоронного договору до Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради не надходили, прокурор звернувся до суду з цим позовом.

Норми права, якими урегульовані спірні відносини

Відповідно до ч. ч. 4, 5 ст. 54 Конституції України, культурна спадщина охороняється законом. Держава забезпечує збереження історичних пам`яток та інших об`єктів, що становлять культурну цінність, вживає заходів для повернення в Україну культурних цінностей народу, які перебувають за її межами.

Правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини з метою її збереження, використання об`єктів культурної спадщини в суспільному житті, захисту традиційного характеру середовища в інтересах нинішнього і прийдешніх поколінь регулюються Законом України від 08.06.2000 №1805-III "Про охорону культурної спадщини" (надалі - Закон №1805-III), з моменту набрання чинності якого, тобто з 12.07.2000, втратив чинність Закон Української РСР "Про охорону і використання пам`яток історії та культури" (Відомості Верховної Ради УРСР, 1978 р., N 30, ст. 426; 1984 р., N 7, ст. 145).

Об`єкт культурної спадщини, відповідно до визначення наведеного у ст. 1 Закону №1805-III, - визначне місце, споруда (витвір), комплекс (ансамбль), їхні частини, пов`язані з ними рухомі предмети, а також території чи водні об`єкти (об`єкти підводної культурної та археологічної спадщини), інші природні, природно-антропогенні або створені людиною об`єкти незалежно від стану збереженості, що донесли до нашого часу цінність з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду і зберегли свою автентичність.

При цьому пам`ятка культурної спадщини (далі - пам`ятка) визначається цим Законом як об`єкт культурної спадщини, який занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, або об`єкт культурної спадщини, який взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності цим Законом, до вирішення питання про включення (невключення) об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

Аналогічно, пунктом 3 Прикінцевих положень Закону №1805-III передбачено, що об`єкти, включені до списків (переліків) пам`яток історії та культури відповідно до Закону Української РСР "Про охорону і використання пам`яток історії та культури", визнаються пам`ятками відповідно до цього Закону.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 17 Закону Української РСР "Про охорону і використання пам`яток історії та культури", перелік пам`яток місцевого значення затверджуються виконавчими комітетами обласних, міських (міст республіканського підпорядкування) Рад народних депутатів.

Згідно з пунктом 11 частини другої статті 6 Закону №1805-III, до повноважень районних державних адміністрацій, виконавчого органу сільської, селищної, міської ради відповідно до їх компетенції у сфері охорони культурної спадщини належить укладення охоронних договорів на пам`ятки в межах повноважень, делегованих органом охорони культурної спадщини вищого рівня відповідно до закону.

Частиною другою статті 14 Закону №1805-III передбачено, що об`єкт культурної спадщини до вирішення питання про його реєстрацію як пам`ятки вноситься до Переліку об`єктів культурної спадщини і набуває правового статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини, про що відповідний орган охорони культурної спадщини в письмовій формі повідомляє власника цього об`єкта або уповноважений ним орган (особу). Перелік щойно виявлених об`єктів культурної спадщини ведеться органами охорони культурної спадщини та публікується такими органами на своїх офіційних веб-сайтах. Включення об`єкта до такого переліку здійснюється одночасно з набуттям ним статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 23 Закону №1805-III, усі власники пам`яток, щойно виявлених об`єктів культурної спадщини чи їх частин або уповноважені ними органи (особи) незалежно від форм власності на ці об`єкти зобов`язані укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір.

Відсутність охоронного договору, згідно з імперативом ч. 4 ст. 23 Закону №1805-III, не звільняє особу від обов`язків, що випливають із цього Закону.

Приписами ч. 3 ст. 23 Закону №1805-III передбачено, що порядок укладання охоронних договорів та їхні типові форми затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Кабінет Міністрів України 28.12.2001 постановою №1768 затвердив Порядок укладення охоронних договорів на пам`ятки культурної спадщини, щойно виявлені об`єкти культурної спадщини чи їх частини (надалі - Порядок №1768).

Згідно з п.п. 7 - 8 Порядку №1768 у чинній редакції, охоронні договори укладаються на пам`ятки культурної спадщини національного, місцевого значення, а також на щойно виявлені об`єкти культурної спадщини чи їх частини з урахуванням особливостей, передбачених цим Порядком.

В охоронному договорі, складеному за формою згідно з додатком 1, зазначаються вимоги щодо режиму використання пам`ятки чи її частини, види і строки виконання робіт з консервації, реставрації, реабілітації, музеєфікації, ремонту, пристосування пам`яток, інших пам`яткоохоронних заходів, необхідність яких визначається відповідним органом охорони культурної спадщини.

Відповідно до п. 12 Порядку №1768, власник (користувач) пам`ятки, щойно виявленого об`єкта культурної спадщини чи її (його) частини або уповноважений ним орган (особа) зобов`язаний не пізніше ніж через один місяць з моменту отримання пам`ятки, щойно виявленого об`єкта культурної спадщини чи її (його) частини у власність (користування) укласти охоронний договір з відповідним органом охорони культурної спадщини.

Згідно з п. 13 Порядку №1768, після внесення об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України або набуття ним правового статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини відповідний орган охорони культурної спадщини в письмовій формі повідомляє власнику (користувачу) цього об`єкта або уповноваженому ним органу (особі). У такому разі власник (користувач) пам`ятки, щойно виявленого об`єкта культурної спадщини чи її (його) частини або уповноважений ним орган (особа) зобов`язаний укласти охоронний договір з відповідним органом охорони культурної спадщини не пізніше ніж через один місяць з моменту отримання такого повідомлення.

Відповідно до п. 14 Порядку №1768, охоронний договір укладається власником (користувачем) пам`ятки, щойно виявленого об`єкта культурної спадщини чи її (його) частини або уповноваженим ним органом (особою) з таким органом охорони культурної спадщини відповідної адміністративно-територіальної одиниці:

з органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органом охорони культурної спадщини обласної, Київської та Севастопольської міської держадміністрації (військової адміністрації);

з районною держадміністрацією (військовою адміністрацією), виконавчим органом сільської, селищної, міської ради (за наявності повноважень, делегованих органом охорони культурної спадщини вищого рівня відповідно до закону).

Оцінка судом обставин справи

Згідно з частиною другою статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

За встановленими обставинами справи, рішенням Полтавської міської ради народних депутатів від 24.02.1993 "Про доповнення до переліку пам`ятників історії та архітектури місцевого значення, затвердженого 11 сесією міської Ради народних депутатів" віднесено до категорії пам`ятників та архітектури місцевого значення цінні будинки та споруди згідно з додатком, у тому числі й будівлюпо Соборному майдану, 9/11 у місті Полтаві /а.с. 27-30/.

Рішенням виконавчого комітету Полтавської міської ради від 17.11.2016 №233 "Про надання нової адреси Багатоквартирному будинку за адресою: Соборний майдан, 9/11" за клопотанням КП "Житлово-експлуатаційна організація № 2" двоповерховому багатоквартирному будинку за адресою: Соборний майдан, 9/11 надано нову адресу - Соборний майдан, 9/11а.

Розпорядженням голови Полтавської обласної державної адміністрації від 16.07.2021 за №529 "Про внесення змін до розпорядження голови облдержадміністрації від 15.10.2020 №590" затверджено переліки щойно виявлених об`єктів культурної спадщини Полтавської області, до яких внесено й будівлю по Соборному майдану, 9/11а у м. Полтаві /а.с. 20-25/.

Тож будівля за адресою: Соборний майдан, 9/11а у м. Полтаві має статус пам`ятки культурної спадщини, а тому є об`єктом правового регулювання Закону №1805-III у відповідному статусі.

Аналіз вищенаведеного правового регулювання свідчить про те, що укладання охоронного договору відбувається замість видання індивідуального акту органу охорони культурної спадщини, яким на власника покладається зобов`язання щодо забезпечення збереження пам`ятки, щойно виявленого об`єкта культурної спадщини чи її (його) частини. Укладання охоронних договорів спрямоване на реалізацію державної політики у сфері охорони культурної спадщини. Такими договорами не вирішується питання власності на об`єкт культурної спадщини, а лише встановлюється режим використання пам`яток та відповідальність за порушення такого режиму. Охоронний договір, укладений на підставі ст. 23 Закону №1805-III, за висновком сформульованим у постанові Верховного Суду від 23.12.2019 у справі №806/1536/18, є адміністративним договором.

Отже, відповідачі, як співвласники пам`ятки культурної спадщини, не пізніше ніж через один місяць з моменту отримання повідомлення від органу охорони культурної спадщини про необхідність укладення охоронного договору на щойно виявлений об`єкт історії та архітектури місцевого значення зобов`язані були укласти охоронний договір з органом охорони культурної спадщини, яким у даному випадку є Департамент культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради.

При цьому слід зазначити, що саме юридичні або фізичні особи у власності або користуванні яких перебувають об`єкти культурної спадщини чи їх частини зобов`язані укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір встановленого зразка.

Саме такий висновок сформульований у постановах Верховного Суду від 13.12.2018 у справі №826/4605/16, від 20.01.2025 у справі №120/10793/22.

Згідно з частиною першою статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Однак відповідачі відзив на позов, доказів, що спростовували б доводи прокурора, суду не надали.

Зважаючи на встановлені судовим розглядом обставини справи, які свідчать про те, що до теперішнього часу охоронні договори співвласниками щойно виявленого об`єкту історії та архітектури місцевого значення - Будинок церковного приходу по Соборному майдану, 9/11а у м. Полтаві не укладені, звернення від власників будівлі про укладення охоронних договорів до Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради не надходили, суд визнає доведеним факт порушення відповідачами вимог статті 23 Закону №1805-III.

А тому, позовні вимоги прокурора належить задовольнити повністю.

Розподіл судових витрат

Згідно з частиною першою статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Прокурор при зверненні до суду сплатив судовий збір у розмірі 2684,00 грн, що зарахований до спеціального фонду Державного бюджету /а.с. 67, 68/.

Відповідачі доказів понесення судових витрат до суду не надали.

Згідно з частиною другою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

З урахуванням наведеного, оскільки прокурор у цій справі виступає як орган державної влади, уповноважений реагувати на порушення закону у сфері захисту культурної спадщини, підстави для стягнення судових витрат з відповідачів відсутні.

Керуючись статтями 2, 3, 5-10, 72-77, 90, 241-246, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, Полтавський окружний адміністративний суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги заступника керівника Полтавської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Зобов`язати ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 протягом одного місяця з дати набрання рішенням суду законної сили укласти з Департаментом культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради охоронний договір на щойно виявлений об`єкт історії та архітектури місцевого значення - Будинок церковного приходу по Соборному майдану, 9/11а в м. Полтаві, на умовах та в порядку, що визначені постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 №1768.

Судові витрати не розподіляються.

Учасники справи:

1) заступник керівника Полтавської обласної прокуратури (; вул. 1100-річчя Полтави, 7, м. Полтава, Полтавська область, 36000);

2) Департамент культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради (; майдан Незалежності, 5, м. Полтава, Полтавська область, 36003);

3) ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ; АДРЕСА_1 );

4) ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ; АДРЕСА_2 );

5) ОСОБА_3 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 ; АДРЕСА_2 );

6) ОСОБА_4 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 ; АДРЕСА_3 );

7) ОСОБА_5 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5 ; АДРЕСА_4 ).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів після складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Олександр КУКОБА