Справа № 520/9019/25
Суддя: Бідонько А.В.
Дата ухвалення: 2025-06-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

26 червня 2025 року Справа № 520/9019/25

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Бідонько А.В., розглянувши клопотання Військової частини НОМЕР_1 про залишення позовної заяви без розгляду та заяву ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку звернення до суду по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) третя особа: Головне управління Національної гвардії України (вул. Хороброго Святослава, буд. 9А, м. Київ, 03151, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач, ОСОБА_1 , з адміністративним позовом до Військової частини НОМЕР_1 , третя сособа: Головне управління Національної гвардії України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, в якому просить суд:

1. Визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_1 щодо не нарахування та не виплати ОСОБА_1 одноразової грошової допомоги в розмірі 50% місячного грошового забезпечення за кожний повний календарний рік служби при вислузі 18 років на момент звільнення.

2. Зобов`язати військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 , одноразову грошову допомоги в розмірі 50% місячного грошового забезпечення за кожний повний календарний рік служби при вислузі 18 років на момент звільнення.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 21.04.2025 року відкрито спрощене провадження у справі.

01.05.2025 року Військовою частиною НОМЕР_1 у відзиві на позовну заяву заявлено клопотання про залишення позову без розгляду, в якому представник просив залишити позовну заяву без розгляду у зв`язку з пропуском строку позовної давності.

19.05.2025 року представником позивача подано заяву про поновлення строку звернення до суду, в обґрунтування якої вказано, що позивачем виконується військова служба, що супроводжується тривалим у часі відрядженнями, із ризиками, що робить неможливим своєчасне звернення до суду.

Розглянувши подані заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду, виходячи з наступних міркувань.

Згідно з абзацом 1 частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Приписами частини 1 статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або ж іншими законами.

Приписами частин третьої і п`ятої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Приписами ч.ч.1 та 2 ст.233 КЗпП України у редакції, чинній до 19.07.2022, передбачалося, що працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до місцевого загального суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення. У разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Законом України №2352-IX від 01.07.2022 «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин» (далі Закон №2352-IX), який набрав чинності 19.07.2022, внесено зміни до деяких законодавчих актів України, у тому числі до КЗпП України, і відповідно до ч.ч.1 та 2 ст.233 КЗпП України.

Відповідно до частин першої та другої статті 233 Кодексу законів про працю України (в редакції, чинній на момент подання позовної заяви), працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні.

Суд зазначає, що положення статті 233 КЗпП України у частині, що стосуються строку звернення до суду у справах, пов`язаних з недотриманням законодавства про оплату праці, мають перевагу в застосуванні перед частиною п`ятою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, зважаючи на гарантування конституційного права на своєчасне одержання винагороди за працю та рівність усіх працівників у цьому праві.

Отже, зважаючи на зміст спірних правовідносин, позивачу, в даному випадку, встановлено тримісячний строк для звернення до суду за захистом своїх прав, свобод та інтересів.

Верховний Суд у постанові від 21.03.2025 по справі № 460/21394/23 погодився із висновком апеляційного суду про те, що початок перебігу тримісячного строку для подання адміністративного позову слід обчислювати з моменту, коли позивач набув достовірної та документально підтвердженої інформації про обсяг і характер виплачених йому сум, що, у цій справі, відбулося шляхом вручення грошового атестата (тобто, письмового документа, у якому детально зазначено суми, нараховані та виплачені позивачу при звільненні).

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 проходив військову службу за контрактом на посаді начальника контрольно-пропускного пункту 3-го стрілецького взводу 5-ої стрілецької роти 2-го стрілецького батальйону (з охорони та оборони важливих державних об`єктів) та 31.08.2023 звільнений наказом командира військової частини НОМЕР_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 від 25.08.2023 року №24/0 відповідно до ст.26 Закону України «Про військовий обов?язок і військову службу» у запас Збройних Сил України за підпунктом «г» пункту 3 частини 5 (через сімейні обставини або інші поважні причини (якщо військовослужбовці не висловили бажання продовжувати військову службу): один із подружжя, обоє з яких проходять військову службу і мають дитину (дітей віком до 18 років).

Також, судом встановлено, що у відповідь на запит представника позивача від 08.08.2024 стосовно виплати позивачу грошового забезпечення, зокрема виплати одноразової допомоги при звільненні, Військова частина НОМЕР_1 листом №40/05/10/2-7003/К-644 від 27.08.2024 року відмовила позивачу у здійсненні такої виплати. Крім того, до вказаного листа відповідачем було долучено довідку про доходи позивача №394 від 27.08.2024 року, в якій зазначено обсяг і характер виплачених сум.

Отже, з листа №40/05/10/2-7003/К-644 від 27.08.2024 року позивачу стало достеменно відомо щодо нездійснення відповідачем йому виплати одноразової грошової допомоги при звільненні.

Так, керуючись позицією Верховного Суду у постанові від 21.03.2025 по справі № 460/21394/23 можна прийти до висновку, що позивач набув достовірної та документально підтвердженої інформації про обсяг і характер виплачених йому сум з листа від 27.08.2024, а звернувся до суду 14.04.2025 року.

При цьому, відповідь Військової частини НОМЕР_1 №40/05/10/2-7003/К-644 від 27.08.2024 року та довідку про доходи №394 від 27.08.2024 року, в якій зазначено обсяг і характер виплачених сум позивач самостійно долучив до позовної заяви.

Тобто, позивач мав можливість звернутись до суду у строки встановлені Законом.

Щодо посилання позивача на виконання ним військової служби, як на поважну причину пропуску строку звернення до суду, суд вважає необґрунтованим, оскільки відповідно наказу командира військової частини НОМЕР_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 від 25.08.2023 року №24/0 позивач був виключений зі списків військової частини 31.08.2023 року, доказів продовження проходження ним військової служби чи переведення до іншої військової частини матеріали справи не містять.

Позивачем не надано до суду належних доказів вищевказаних обставин, а саме продовження ним проходження військової служби, натомість матеріали справи свідчать про те, що позивач виключений зі списків особового складу 31.08.2023.

Також, суд враховує висновок Верховного Суду у постанові від 11.02.2025 по справі №160/9000/24, згідно якого сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є безумовною підставою для поновлення процесуального строку, а тому це питання має вирішуватися в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві та обставин, які існували та об`єктивно перешкоджали вчиненню процесуальних дій. Такий підхід відповідає усталеній і послідовній практиці Верховного Суду.

Враховуючи вищевикладене, заява позивача не пояснює причин пропуску строку звернення до суду. Жодних інших обставин поважності пропуску строку звернення до суду позивачем не зазначено, а тому суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку звернення до суду та визнає неповажними причини пропуску строку звернення до суду із позовною заявою до Військової частини НОМЕР_1 третя особа: Головне управління Національної гвардії України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Таким чином, оскільки суд визнав не поважними причини пропуску строку звернення до суду з даним адміністративним позовом позов підлягає залишенню без розгляду, а тому клопотання Військової частини НОМЕР_1 підлягає задоволенню.

Згідно з ч.3, ч.4 ст.123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п.8 ч.1 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

На підставі викладеного та керуючись ст.123, ст.240, ст. 248, ст. 256, ст. 293, ст. 295, ст. 297 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку звернення до суду по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 третя особа: Головне управління Національної гвардії України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Визнати неповажними причини пропуску ОСОБА_1 строку звернення до суду із позовною заявою до Військової частини НОМЕР_1 третя особа: Головне управління Національної гвардії України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Клопотання Військової частини НОМЕР_1 про залишення позовної заяви ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 третя особа: Головне управління Національної гвардії України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії без розгляду задовольнити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 третя особа: Головне управління Національної гвардії України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Бідонько А.В.