Справа № 340/4157/25
Суддя: О.С. ПЕТРЕНКО
Дата ухвалення: 2025-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

27 червня 2025 року м. Кропивницький Справа № 340/4157/25

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Петренко О.С., розглянувши матеріали у справі

за позовом: ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

до відповідача: Головного управління ДПС у Кіровоградській області, вул. В. Перспективна,55, м. Кропивницький,25006

про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень рішень, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач, за допомогою підсистеми "Електронний суд", звернулася до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом , в якому просить визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення:

1) визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 04 від 15 квітня 2025 року, яким було донараховано податок на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування в сумі 637597,94 грн., в тому числі за податковими зобов`язаннями 521266,32 грн, за штрафними фінансовими санкціями 116331,62 грн.;

2) визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 04 від 15 квітня 2025 року, яким було донараховано податок на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування в сумі 1590343,26 грн., в тому числі за податковими зобов`язаннями 1296643,91 грн, за штрафними фінансовими санкціями 293699,35 грн.;

3) визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 04 від 15 квітня 2025 року, яким було донараховано військовий збір, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування в сумі 53133,15 грн., в тому числі за податковими зобов`язаннями 43438,55 грн, за штрафними фінансовими санкціями 9694,30 грн.;

4) визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 04 від 15 квітня 2025 року, яким було донараховано військовий збір, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування в сумі 132528,61 грн., в тому числі за податковими зобов`язаннями 108053,66 грн, за штрафними фінансовими санкціями 24474,95 грн.;

5) визнати протиправним та скасувати рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним податковим органом або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску № 04 від 15 квітня 2025 року, яким донараховано штрафну санкцію в розмірі 100137,64 грн.;

6) визнати протиправним та скасувати рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним податковим органом або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску № 04 від 15 квітня 2025 року, яким донараховано штраф у розмірі 5607,90 грн. та пеню в розмірі 10350,99 грн., всього в сумі 15958,89 грн.;

7) визнати протиправним та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ф-04 від 15 квітня 2025 року з вимогою погасити заборгованість (недоїмку, штрафи, пеню) зі сплати єдиного внеску в сумі 441019,38 грн.;

8) визнати протиправним та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) № Ф-3058-1128 від 5 червня 2025 року з вимогою погасити заборгованість (недоїмку, штрафи, пеню) зі сплати єдиного внеску в сумі 555597,91 грн., в тому числі 455460,27 грн. недоїмки, 100137,64 грн. штрафу, яка включає в себе вищевказані донарахування.

Згідно з п.5 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Частиною 2статті 9 КАС Українив становлено, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Необхідною умовою для реалізації права на звернення до адміністративного суду є пред`явлення адміністративного позову шляхом подання позовної заяви із дотриманням насамперед вимог статей 122,160 - 161 КАС України.

Частиною 4 статті 161 КАС України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Суд зазначає, що позовна заява подана до суду через систему "Електронний суд".

Відповідно до частини восьмої статті 18 КАС України суд проводить розгляд справи за матеріалами судової справи у паперовій або електронній формі в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до пункту 113 розділу V Перехідні положення Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, яке затверджено Рішенням Вищої ради правосуддя 17 серпня 2021 року №1845/0/15-21 до забезпечення початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС справи розглядаються (формуються та зберігаються) в паперовій формі. Документи, що надійшли до суду в електронній формі, роздруковуються за наявності такої можливості в суді та приєднуються до матеріалів паперової справи.

Згідно з частинами 7 та 8 статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Встановлено, що деякі подані через підсистему «Електронний суд» документи є непридатними для читання копії, а їх значний обсяг не дає можливості встановити їх належність як доказів у межах вказаного провадження.

Частиною першою статі 72 КАС України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частин першої та другої статті 79 КАС України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

Вимоги до письмових доказів встановлені статтею 94 КАС України.

Так, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Такий правовий висновок викладено у п.20 постанови Верховного Суду від 08.05.2019 у справі №160/7887/18 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР 81616942).

При цьому, Верховний Суд у постанові від 10.02.2021 у справі № 826/15414/17 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР 94840145) зазначив, що долучення до матеріалів справи світлокопій документів, як письмових доказів, які не є оригіналами та не є копіями, оскільки засвідченні з порушенням вимог КАС України, свідчить, що такі докази є неналежними та свідчить про порушення судом правил дослідження доказів, що є підставою для скасування судового рішення.

У постанові від 30.11.2020 у справі №580/207/20 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР 93217021) Верховний Суд зазначив, що важливою вимогою використання копії письмового доказу як достовірного та допустимого доказу у справі є її належне засвідчення та передчасне надсилання іншим учасникам справи.

Приписами КАС України визначено дві форми подання до суду письмових доказів: в паперовій формі (в оригіналі або в належним чином засвідченій копії) або в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет.

Іншої форми подання до суду процесуальних документів (в тому чисті письмових доказів) чинними нормами КАС України не передбачено.

У цій справі Верховний Суд зауважив, що розгляд судами попередніх інстанцій справи на підставі документів, які не підписані електронним цифровим підписом та не містять будь-яких інших ознак належного засвідчення копій документів, свідчить про вирішення спору на підставі доказів, які не відповідають критеріям достовірності, що стало підставою для скасування судових рішень.

Наведені обставини свідчать про необхідність залишення позовної заяви без руху для приведення поданого ОСОБА_1 позову у відповідність до вимог КАС України (а саме надання позовної заяви з додатками до неї у паперовому вигляді).

За таких умов позовна заява підлягає залишенню без руху

Згідно ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного та керуючись ч.1 ст. 169, ст.256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали суду.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення вказаних недоліків позовної заяви у встановлений строк, остання буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду О.С. ПЕТРЕНКО