Справа № 160/552/23
Суддя: Турова Олена Михайлівна
Дата ухвалення: 2023-08-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 серпня 2023 року Справа № 160/552/23
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Турової О.М.,
розглянувши за правилами загального позовного провадження в порядку письмового провадження у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -
09.01.2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду через підсистему «Електронний суд» надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, в якій позивач просить:
В обґрунтування позовних вимог зазначається, що позивач з 16.01.2016 року проходить службу на посаді інспектора взводу №2 роти №1 батальйону №4 Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області ДПП. За період служби з 16.01.2016 року по 31.12.2017 року (включно) позивач працював у нічний час, проте всупереч приписам постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» від 11.11.2015р. №988 (далі - Постанова №988) і Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 06.04.2016р. №260 (далі - Порядок №260), відповідачем не було здійснено нарахування та виплату доплати за службу в нічний час. Позивачем наголошено, що відповідно до її посадової інструкції під час несення служби позивач, зокрема, здійснює безперервне та цілодобове патрулювання території обслуговування з метою забезпечення публічної безпеки і порядку, контролю за дотриманням правил дорожнього руху, забезпечення його безпеки та за правомірністю експлуатації транспортних засобів на вулично-дорожній мережі, тож незалучення позивача до служби у нічний час у період несення ним служби в органах патрульної поліції в даному випадку не виявляється можливим. Позиція відповідача про те, що позивач до служби в нічний час нібито не залучалась, аргументована відсутністю наказів ДПП і належним чином оформлених довідок обліку несення поліцейськими служби в нічний час. Проте, обов`язок обліку фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати покладено саме на відповідача. Вказаний облік здійснюється шляхом оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час. В той же час, недотримання відповідачем порядку обліку фактичного часу служби у нічний час та/або зберігання професійної документації не може бути підставою для звільнення від виплати зазначеної доплати, а гарантоване законодавством право позивача на доплату за службу в нічний час не повинно ставитися у залежність від дотримання чи недотримання відповідачем порядку обліку фактичного часу служби у нічний час та/або зберігання професійної документації. Позивач дійсно залучалась до служби в нічний час за період з 16.01.2016 по 31.12.2017, однак інформацію щодо кількості відпрацьованих позивачем годин у нічний час за вказаний період відповідач у своїй відповіді на адвокатський запит не надав, тому позивачем заявляється клопотання про витребування вказаних доказів судом. Також позивач зазначав, що грошове забезпечення поліцейських повинно індексуватися відповідно до Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» від 03.07.1991 №1282-XII (далі - Закон №1282-XII), не залежно від дати внесення змін до Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003р. №1078 (далі - Постанова №1078), внесених постановою Кабінету Міністрів України від 18.10.2017р. №782 (далі Постанова №782), згідно з якими поліцейських включено до переліку категорій осіб, яким здійснюється індексація грошового забезпечення, бо індексація грошового забезпечення позивача прямо передбачена положеннями Закон №1282-XII та Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон №580-VIII). Проте, відповідачем протиправно не здійснено індексацію грошового забезпечення позивача в період з 16.01.2016 року по 31.10.2017 року (включно). Також позивачем зауважено, що позовна заява подана ним з дотриманням строків звернення до суду, бо позовні вимоги стосуються стягнення заборгованості з заробітної плати (грошового забезпечення).
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.01.2023 року позовну заяву ОСОБА_1 прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №160/552/23 за цією позовною заявою, призначено цю справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) з 16.02.2023 року та встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позов (у разі заперечення проти позову) протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії такої ухвали, разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача.
Крім цього, ухвалою суду від 16.01.2023р. клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів було задоволено та витребувано у Департаменту патрульної поліції: довідку про нараховане та виплачене грошове забезпечення ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) за період з 16.01.2016 по 31.12.2017 (помісячно); інформацію та докази на її підтвердження щодо проведення індексації грошового забезпечення ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) за період з 19.05.2016 по 31.12.2017 (включно); інформацію та докази на її підтвердження щодо кількості відпрацьованих ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) годин у нічний час за період з 16.01.2016 по 31.12.2017 (включно); інформацію та докази на її підтвердження щодо проведення нарахування та виплати ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) доплати за службу в нічний час за період з 16.01.2016 по 31.12.2017 (включно).
02.02.2023 року до суду надійшов відзив Департаменту патрульної поліції на позовну заяву ОСОБА_1 , в якому відповідач пред`явлений позов не визнав та просив повністю відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що виплата грошового забезпечення позивача здійснювалась відповідно до вимог чинного законодавства, зокрема, Порядку №260, яким передбачено, що грошове забезпечення поліцейським виплачується виключно в межах асигнувань, затверджених кошторисом органу поліції на грошове забезпечення, отже, виплата грошового забезпечення позивача здійснювалася в межах затверджених відповідними наказами Департаменту патрульної поліції граничних розмірів грошового забезпечення працівників згідно з займаними посадами, які включають в себе всі складові та види грошового забезпечення поліцейських та схеми посадових окладів, установлених Постановою №988. При цьому, відповідач зауважував, що розрахунок заборгованості у вигляді доплати за службу в нічний час є виключною компетенцією Департаменту патрульної поліції, як органу, в якому позивач проходив службу, і який виплачував йому грошове забезпечення. Водночас, стягненню підлягають ті суми, які були нараховані, але невиплачені, а у даному випадку нарахування доплати за службу в нічний час позивачеві за спірний період не здійснювалося, отже, підстави для зобов`язання відповідача нарахувати та виплатити позивачеві доплату за службу в нічний час відсутні. Крім того, на думку відповідача, також відсутні правові підстави для стягнення індексації грошового забезпечення за період з 16.01.2016 року по 31.10.2017 року (включно), оскільки індексація грошового забезпечення поліцейських була передбачена постановою Кабінету Міністрів України «Про внесення зміни до пункту 2 Порядку проведення індексації грошових доходів населення» від 18.10.2017р. №782, яка набрала чинності 24.10.2017 (далі - Постанова №782), тому і нарахування та виплата індексації грошового забезпечення поліцейських має здійснюватися саме з 01.11.2017р. На підставі викладеного просить у задоволенні позову відмовити.
Також у відзиві на позовну заяву відповідачем викладено пояснення щодо витребуваних ухвалою суду від 16.01.2023 року доказів, в яких зазначено, що в умовах воєнного стану відповідно до наказу Міністерства юстиції України №3194/5 від 17.10.2019р. «Про затвердження Порядку забезпечення евакуації, зберігання та знищення документів в умовах особливого періоду» через російське вторгнення до України 24.02.2022р.поліцейськими Управління було знищено великий обсяг документів, які містили інформацію службового характеру, а також персональні дані третіх осіб, про що складено відповідний Акт знищення документів №2025/41/19/01-2022 від 26.02.2022р., при цьому серед знищених документів також були графіки нарядів та чергувань та розстановки сил та засобів нарядів Управління. Таким чином, формування довідок обліку несення служби позивачем та встановлення чи залучався останній в зазначений період до несення служби в нічний час на теперішній час неможливо.
Крім цього, 02.02.2023 року до суду від відповідача надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із пропуском позивачем строку звернення до суду, позаяк відповідно до п.11 розділу І Порядку №260 грошове забезпечення, виплачене поліцейському несвоєчасно або в меншому розмірі, ніж належало, виплачується за весь період, протягом якого поліцейський мав на нього право, але не більше ніж за три роки, що передували зверненню за одержанням грошового забезпечення, водночас, позивач безпосередньо до відповідача з вимогою здійснити виплату доплати за службу в нічний час за період з 16.01.2016 по 31.12.2017 (включно) не звертався, а із даною позовною заявою звернувся до суду лише 09.01.2023р., у зв`язку з чим позивач має право вимагати здійснити виплату доплату за службу в нічний час лише починаючи з 09.01.2020.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.03.2023 року вирішено перейти до розгляду адміністративної справи №160/552/23 за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 11.04.2023 року об 11:00 год.
Також цією ухвалою витребувано у Департаменту патрульної поліції: належним чином завірену копію акта знищення документів за №2025/41/19/01-2022 від 26.02.2022 року; довідку обліку несення поліцейським ОСОБА_1 служби в нічний час за період з 16.01.2016 по 31.12.2017 року (включно).
04.04.2023 року до суду від Департаменту патрульної поліції на виконання вимог ухвали суду від 17.03.2023 року надійшов витяг з акта знищення документів за №2025/41/19/01-2022 від 26.02.2022 року.
У підготовчому судовому засіданні 11.04.2023 року усною ухвалою суду, постановленою без видалення до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, витребувано у представника відповідача додаткові пояснення відносно того, чи працює позивач на посаді і якщо вона звільнена, то коли саме, а також витребувано пояснення щодо того, чи були знищенні матеріали книги нарядів роти 1 батальйону 4 за період після 05.02.2017р. і до 31.12.2017р., у зв`язку із чим оголошено перерву до 11:00 10.05.2023 року.
08.05.2023 року до суду від Департаменту патрульної поліції на виконання вимог ухвали суду від 11.04.2023 року надійшов витяг з акта знищення документів за №2025/41/19/01-2022 від 26.02.2022 року та довідка від 11.04.2023 року №4816/41/19-2023.
Відповідно до довідки секретаря судового засідання Галайди А.В. від 10.05.2023р. №1143 справа №160/552/23 була знята з розгляду 10 травня 2023 року у зв`язку із перебуванням судді Турової О.М. з 01.05.2023р. по 05.05.2023р. та з 08.05.2023р. по 12.05.2023р., включно, у щорічній відпустці.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.05.2023 року продовжено строк підготовчого провадження в адміністративній справі №160/552/23 до 06.06.2023 року та призначено наступне підготовче судове засідання на 06.06.2023 року о 13:00 год.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.06.2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу №160/552/23 до судового розгляду по суті у судовому засіданні на 04.07.2023р. об 11:00год.
Відповідно до довідки секретаря судового засідання Галайди А.В. від 04.07.2023р. №1416 справа №160/552/23 була знята з розгляду 04.07.2023р. у зв`язку із перебуванням судді Турової О.М. з 03.07.2023р. по 28.07.2023р. у щорічній відпустці.
Наступне судове засідання у справі призначене на 15.08.2023р. об 11:00год.
11.08.2023 року до суду надійшла заява представника позивача про розгляд справи за його відсутності.
Відповідно до ч.9 ст.205 КАС України якщо не має перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом (пункт 10 частини першої статті 4 КАС України).
Згідно з ч. 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи, або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Фіксування судового засідання відповідно до статті 229 КАС України не здійснювалося, тому керуючись приписами пункту 10 частини 1 статті 4 та частини 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд заяви судом вирішено здійснювати у порядку письмового провадження.
Таким чином, суд дійшов висновку про продовження розгляду справи в порядку письмового провадження відповідно до пункту 10 частини 1 статті 4 та частини 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази у сукупності з нормами чинного законодавства України, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову, з огляду на таке.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 з 16.01.2016 року проходить службу в органах Департаменту патрульної поліції.
Так, відповідно до довідки Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області ДПП від 11.04.2023р. №4816/41/19-2023 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 (0007681), ІНФОРМАЦІЯ_1 , наказом Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області від 07.11.2015р. №1 о/с була призначена на посаду поліцейського батальйону патрульної служби ГУНП в Дніпропетровській області.
16.01.2016р. наказом Департаменту патрульної поліції від 21.01.2016р. №9 о/с ОСОБА_1 призначена на посаду інспектора роти №6 батальйону №4 Управління патрульної поліції в м. Дніпропетровську.
21.10.2016р. наказом Департаменту патрульної поліції від 21.10.2016р. №1050 ОСОБА_1 призначена на посаду інспектора роти №6 батальйону №4 Управління патрульної поліції в м. Дніпрі.
08.12.2017р. наказом Департаменту патрульної поліції від 08.12.2017р. №1265 о/с ОСОБА_1 призначена на посаду інспектора роти №6 батальйону №4 Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області.
З 23.06.2018р. наказом Департаменту патрульної поліції від 19.06.2018р. №583 о/с ОСОБА_1 призначена на посаду інспектора взводу №2 роти №3 батальйону №4 Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області.
З 23.10.2018р. наказом Департаменту патрульної поліції від 23.10.2018р. №1028 о/с ОСОБА_1 призначена на посаду командира взводу №1 роти №4 батальйону №4 Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області.
З 11.03.2019р. наказом Департаменту патрульної поліції від 11.03.2019р. №170 о/с ОСОБА_1 призначена на посаду інспектора з режиму секретності Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області.
З 14.08.2019р. наказом Департаменту патрульної поліції від 12.08.2019р. №605 о/с ОСОБА_1 призначена на посаду інспектора взводу №2 роти №1 батальйону №4 Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області.
З 15.12.2021р. по теперішній час перебуває на посаді інспектора відділу адміністративної практики Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області, призначена на цю посаду наказом Департаменту патрульної поліції від 29.11.2021р. №1655 о/с.
Згідно з відомостями про грошове забезпечення, у період з 16.01.2016 року по 31.12.2017 року, включно, позивач доплату за службу в нічний час не отримував, а також виплата індексації грошового забезпечення за період з 16.01.2016 року по 31.10.2017 року, включно, не здійснювалась.
26.11.2021р. представник позивача звернувся до Департаменту патрульної поліції із запитом №26/11/2021/370 (вх. ДПП від 29.11.2021р. №1435 аз), в якому просив повідомити інформацію про кількість нічних змін, відпрацьованих позивачем в період з 16.01.2016 року по 31.12.2017 року, включно, інформацію про доплату за службу у нічний час у цей період, а також інформацію про здійснення індексації грошового забезпечення позивача у період з 16.01.2016 року по 31.10.2017 року, включно, та надати довідку про розмір грошового забезпечення позивача за весь період проходження служби з відображенням всіх надбавок, премій та інших складових.
Листом від 03.12.2021 року за вих. №1434аз, 1435аз, 1436аз /41/5/05-2021 Департамент патрульної поліції повідомив представника позивача про те, що відповідно до наказів у період з 16.01.2016 року по 31.12.2017 року ОСОБА_1 до служби в нічний час не залучалась, у зв`язку із чим підстави для нарахування та виплати доплати за службу у нічний час за цей період відсутні. При цьому, позивачу здійснено доплату за службу в нічний час за період з 01.01.2018р. по 20.10.2018р. на суму 2198,93грн. Щодо виплати індексації грошового забезпечення, то відповідачем зазначено, що згідно з частиною п`ятою статті 94 Закону України «Про Національну поліцію» грошове забезпечення поліцейських індексується відповідно до закону, при цьому Постановою №782 внесено зміни до пункту 2 Постанови №1078 і доповнено абзац 5 після слова «військовослужбовці» словом «поліцейських», відтак, індексація грошового забезпечення поліцейських проводиться після набрання чинності Постановою №782, тобто з листопада 2017 року. Тож, підстави для виплати індексації грошового забезпечення позивача за період з 16.01.2016 року по 31.10.2017 року, включно, відсутні.
Також до листа від 03.12.2021 року за вих. №1434аз, 1435аз, 1436аз /41/5/05-2021 Департаментом патрульної поліції додано архівні відомості щодо позивача за період з 16.01.2016р. по 30.11.2021р.
При цьому в ході розгляду справи встановлено, що відповідно до наказу Міністерства юстиції України №3194/5 від 17.10.2019р. «Про затвердження Порядку забезпечення евакуації, зберігання та знищення документів в умовах особливого періоду» через російське вторгнення до України 24.02.2022р. поліцейськими Управління було знищено великий обсяг документів, які містили інформацію службового характеру, а також персональні дані третіх осіб, про що складено відповідний Акт знищення документів №2025/41/19/01-2022 від 26.02.2022р., копія якого долучена до матеріалів справи, та згідно з яким серед знищених документів також були графіки нарядів та чергувань та розстановки сил та засобів нарядів Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області.
У позовній заяві ОСОБА_1 стверджує, що вона дійсно залучалась до служби в нічний час за період з 16.01.2016р. по 31.12.2017р., при цьому обов`язок обліку фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати покладено саме на відповідача. Вказаний облік здійснюється шляхом оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час. В той же час, недотримання відповідачем порядку обліку фактичного часу служби у нічний час та/або зберігання професійної документації не може бути підставою для звільнення від виплати зазначеної доплати, а гарантоване законодавством право позивача на доплату за службу в нічний час не повинно ставитися у залежність від дотримання чи недотримання відповідачем порядку обліку фактичного часу служби у нічний час та/або зберігання професійної документації.
Вважаючи протиправно неоплаченими відпрацьовані нічні зміни служби за період з 16.01.2016р. по 31.12.2017р., включно, а також протиправно ненарахованою та невиплаченою індексацію грошового забезпечення за період з 16.01.2016р. по 31.10.2017р., включно, позивач звернулася з цим позовом до суду.
Вирішуючи спір по суті заявлених вимог, суд враховує таке.
Згідно з ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 року №580-VIII (далі - Закон №580-VIII, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).
Частиною першої статті 59 Закону №580-VIII закріплено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, що є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Статтею 91 Закону №580-VІІІ встановлено, що особливий характер служби в поліції містить такі спеціальні умови для певних категорій поліцейських: 1) службу у святкові та вихідні дні; 2) службу позмінно; 3) службу з нерівномірним графіком; 4) службу в нічний час.
Розподіл службового часу поліцейських визначається розпорядком дня, який затверджує керівник відповідного органу (закладу, установи) поліції.
Для поліцейських установлюється п`ятиденний робочий тиждень з двома вихідними днями, а для курсантів (слухачів) вищих навчальних закладів із специфічними умовами навчання, які готують поліцейських, - шестиденний робочий тиждень з одним вихідним днем.
Вихідні, святкові та неробочі дні є днями відпочинку для всіх поліцейських, крім залучених до виконання службових обов`язків.
Поліцейським, які виконували службові обов`язки у вихідні, святкові та неробочі дні, крім поліцейських, які працюють у змінному режимі, відповідний час для відпочинку в порядку компенсації надається протягом двох наступних місяців.
З викладеного слід дійти висновку, що служба в поліції носить особливий характер і містить спеціальні умови її проходження, зокрема службу з нерівномірним графіком, поліцейським, які виконували обов`язки у неробочі дні, надається час для відпочинку (у порядку компенсації) протягом двох наступних місяців.
Відповідно до частини першої та другої статті 94 Закону №580-VIII поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання. Порядок виплати грошового забезпечення визначає Міністр внутрішніх справ України.
Згідно з пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015р. №988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» (далі Постанова №988) грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.
Підпунктом 3 пункту 5 Постанови №988 визначено обов`язок виплачувати доплату за службу в нічний час - у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час.
Відповідно до статті 94 Закону №580-VIII та Постанови №988, з метою впорядкування структури та умов грошового забезпечення поліцейських та курсантів вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських, наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016р. №260 затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання (далі - Порядок №260).
Згідно з пунктом 3 Розділу І Порядку №260 грошове забезпечення поліцейських визначається залежно від посади, спеціального звання, стажу служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наукового ступеня або вченого звання.
До складу грошового забезпечення входять: 1) посадовий оклад; 2) оклад за спеціальним званням; 3) щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер); 4) премії; 5) одноразові додаткові види грошового забезпечення.
У пункті 11 Розділу ІІ Порядку №260 (у редакцій, чинній на момент спірних правовідносин) закріплено, що поліцейським, які виконують службові обов`язки в нічний час, виплачується доплата за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час.
Годинна ставка обчислюється шляхом ділення місячного посадового окладу на кількість годин фактичного часу служби з урахуванням норми тривалості службового часу за відповідний місяць при 40-годинному робочому тижні.
Службою в нічний час вважається виконання поліцейськими службових обов`язків у період з 22.00 до 06.00.
Поліцейським, які несуть службу в нічний час, надається перерва для відпочинку та харчування тривалістю не більше двох годин. Перерва для відпочинку і харчування не включається в службовий час.
Поліцейським добового наряду під час чергування почергово надаються перерви для вживання їжі та короткочасного відпочинку. Загальна тривалість такої перерви становить 4 години (2 години вдень і 2 години вночі) та не включається в службовий час.
Підставами для виконання службових обов`язків у нічний час є графіки нарядів та чергувань, затверджені наказами керівників підрозділів органів поліції.
Облік фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати здійснюється шляхом оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною у додатку 1 до цих Порядку та умов.
Поліцейським, що залучалися до служби в нічний час, виплата доплати за службу в нічний час за минулий місяць здійснюється одночасно з виплатою грошового забезпечення за поточний місяць.
Отже, доплата за службу у нічний час поліцейському за умови несення такої служби обов`язкова до виплати.
При цьому, розрахунок доплати за службу в нічний час здійснюється наступним чином: місячний посадовий оклад поділити на кількість годин фактичного часу служби з урахуванням норми тривалості службового часу за відповідний місяць при 40-годинному робочому тижні помножити на кількість годин служби в нічний час помножити на 35 відсотків (відсотковий розмір доплати за службу в нічний час).
Таким чином, зі змісту наведених правових приписів слідує, що за несення служби в нічний час виплачується доплата у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час. Тобто, відповідна виплата проводиться, саме за кожну годину служби поліцейським у нічний час. При цьому, облік фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати здійснюється шляхом оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною у додатку 1 до Порядку № 260.
Як зазначалося вище, у позовній заяві ОСОБА_1 стверджує, що її посадова інструкція передбачає можливість роботи в нічний час і у спірний період з 16.01.2016р. по 31.12.2017р. вона дійсно залучалась до служби в нічний час, проте, документальне підтвердження про це не збереглося, водночас, обов`язок обліку фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати покладено саме на відповідача і недотримання останнім порядку обліку фактичного часу служби у нічний час та/або зберігання професійної документації не може бути підставою для звільнення від виплати зазначеної доплати, а гарантоване законодавством право позивача на доплату за службу в нічний час не повинно ставитися у залежність від дотримання чи недотримання відповідачем порядку обліку фактичного часу служби у нічний час та/або збереження/знищення професійної документації.
Натомість, як слідує з листа Департамент патрульної поліції від 03.12.2021 року за вих. №1434аз, 1435аз, 1436аз /41/5/05-2021, відповідно до наказів у період з 16.01.2016 року по 31.12.2017 року ОСОБА_1 до служби в нічний час не залучалась, у зв`язку із чим підстави для нарахування та виплати доплати за службу у нічний час за цей період відсутні.
Тобто, позивач не має право на отримання доплати за службу в нічний час за період з 16.01.2016 року по 31.12.2017 року, адже він до несення служби в нічний час у вказаний період не залучався.
При цьому жодних доказів на підтвердження тієї обставини, що позивач дійсно у вказаний період залучався до служби в нічний час, зокрема, графіки нарядів та чергувань, затверджені наказами керівника підрозділу органів поліції, а також довідки обліку несення поліцейським служби в нічний час, суду не надано.
Водночас, судом встановлено, що у відзиві на адміністративний позов відповідач повідомив суд про те, що у зв`язку з військовим вторгненням РФ до території України, були знищені графіки нарядів та чергувань, розстановки сил у зазначений період до несення служби в нічний час і на підтвердження цього надав копію Акта знищення документів №2025/41/19/01-2022 від 26.02.2022р., яка долучена до матеріалів справи, та згідно з яким серед знищених документів також були графіки нарядів та чергувань та розстановки сил та засобів нарядів Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області.
Разом з тим, сама по собі наявність в посадовій інструкції позивача положення про те, що під час несення служби позивач може здійснювати безперервне та цілодобове патрулювання території обслуговування з метою забезпечення публічної безпеки і порядку, контролю за дотриманням правил дорожнього руху, забезпечення його безпеки та за правомірністю експлуатації транспортних засобів на вулично-дорожній мережі, за наявності офіційної інформації, викладеної в листі Департаменту патрульної поліції від 03.12.2021 року за вих. №1434аз, 1435аз, 1436аз /41/5/05-2021, про те, що відповідно до наказів ДПП ОСОБА_1 у період з 16.01.2016 року по 31.12.2017 року до служби в нічний час не залучалась, не може вказувати на те, що позивач має право на отримання доплати за службу у нічний час за цей період.
Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
У цій справі позивачем не надано суду жодних належних та допустимих доказів того, що його дійсно було залучено до служби в нічний час у спірний період, а також доказів щодо кількості годин такого залучення, як підстави для зобов`язання відповідача здійснити нарахування доплати за службу у нічний час за спірний період.
За наведених обставин, суд доходить висновку про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 в частині щодо визнання протиправною бездіяльності Департаменту патрульної поліції щодо ненарахування та невиплати на користь ОСОБА_1 грошового забезпечення у вигляді доплати за службу в нічний час за період з 16.01.2016 по 31.12.2017 (включно), а також щодо зобов`язання Департаменту патрульної поліції нарахувати та сплатити на користь ОСОБА_1 невиплачене грошове забезпечення у вигляді доплати за службу в нічний час за період з 16.01.2016 по 31.12.2017 (включно).
Щодо позовних вимог відносно індексації грошового забезпечення позивача за період з 16.01.2016р. по 31.10.2017р., включно, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини п`ятої статті 94 Закону №580-VIII грошове забезпечення поліцейських індексується відповідно до закону.
Правові, економічні та організаційні основи підтримання купівельної спроможності населення України в умовах зростання цін з метою дотримання встановлених Конституцією України гарантій щодо забезпечення достатнього життєвого рівня населення України визначені Законом України від 03.07.1991 № 1282-XII «Про індексацію грошових доходів населення» (далі - Закон №1282-ХІІ).
Згідно зі статтею 1 Закону №1282-ХІІ індексація грошових доходів населення - встановлений законами та іншими нормативно-правовими актами України механізм підвищення грошових доходів населення, що дає можливість частково або повністю відшкодовувати подорожчання споживчих товарів і послуг.
Відповідно до статті 2 Закону №1282-ХІІ індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані ними в гривнях на території України і які не мають разового характеру, зокрема, оплата праці (грошове забезпечення). Індексації підлягають грошові доходи населення у межах прожиткового мінімуму, встановленого для відповідних соціальних і демографічних груп населення.
У статті 4 Закону №1282-ХІІ закріплено, що індексація грошових доходів населення проводиться в разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 103 відсотка. Обчислення індексу споживчих цін для індексації грошових доходів населення провадиться наростаючим підсумком, починаючи з місяця введення в дію цього Закону. Для проведення подальшої індексації грошових доходів населення обчислення індексу споживчих цін починається за місяцем, у якому індекс споживчих цін перевищив поріг індексації, зазначений у частині першій цієї статті. Підвищення грошових доходів населення у зв`язку з індексацією здійснюється з першого числа місяця, що настає за місяцем, у якому опубліковано індекс споживчих цін. У разі якщо грошові доходи населення підвищено з урахуванням прогнозного рівня інфляції випереджаючим шляхом, при визначенні обсягу підвищення грошових доходів у зв`язку із індексацією враховується рівень такого підвищення у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Статтею 6 Закону №1282-ХІІ визначено, що порядок проведення індексації грошових доходів населення визначається Кабінетом Міністрів України.
Так, постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2003 року №1078 затверджено Порядок проведення індексації грошових доходів населення (далі - Порядок №1078).
Постановою Кабінету Міністрів України від 18.10.2017р. року №782 внесено зміни до пункту 2 вказаного вище Порядку №1078 та доповнено абзац 5 після слова «військовослужбовців» словом «поліцейських».
Таким чином, Постановою №782 внесено зміни до Порядку №1078 шляхом включення поліцейських до переліку категорій осіб, яким здійснюється індексація грошового забезпечення.
Згідно з пунктом 1-1 Порядку №1078 підвищення грошових доходів громадян у зв`язку з індексацією здійснюється з першого числа місяця, що настає за місяцем, в якому офіційно опубліковано індекс споживчих цін.
Індексація грошових доходів населення проводиться у разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який встановлюється в розмірі 103 відсотка.
Індекс споживчих цін обчислюється Держстатом і не пізніше 10 числа місяця, що настає за звітним, публікується в офіційних періодичних виданнях.
Обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації грошових доходів населення провадиться наростаючим підсумком починаючи з березня 2003 р. - місяця опублікування Закону України від 6 лютого 2003 р. №491-IV «Про внесення змін до Закону України Про індексацію грошових доходів населення».
Для проведення подальшої індексації грошових доходів населення обчислення індексу споживчих цін починається за місяцем, у якому індекс споживчих цін перевищив поріг індексації, зазначений в абзаці другому цього пункту.
За змістом приписів пункту 6 Порядку №1078 виплата сум індексації грошових доходів здійснюється за рахунок джерел, з яких провадяться відповідні грошові виплати населенню, а саме: підприємства, установи та організації, що фінансуються чи дотуються з державного бюджету, підвищують розміри оплати праці (грошового забезпечення) у зв`язку з індексацією за рахунок власних коштів і коштів державного бюджету.
У рішенні від 15 жовтня 2013 року у справі №9-рп/2013 за конституційним зверненням щодо офіційного тлумачення положення частини другої статті 233 Кодексу законів про працю України, Конституційний Суд України зазначив, що індексація заробітної плати як складова належної працівникові заробітної плати спрямована на забезпечення реальної заробітної плати з метою підтримання достатнього життєвого рівня громадян та купівельної спроможності заробітної плати у зв`язку з інфляційними процесами та зростанням споживчих цін на товари та послуги.
На підставі системного аналізу наведених положень законодавства Конституційний Суд України дійшов висновку, що працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення сум індексації заробітної плати та компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати як складових належної працівнику заробітної плати без обмеження будь-яким строком незалежно від того, чи були такі суми нараховані роботодавцем. Це право працівника відповідає засадам справедливості, добросовісності, розумності як складовим конституційного принципу верховенства права та не порушує балансу прав і законних інтересів працівників і роботодавців.
Отже, індексація грошового забезпечення, як складова грошового забезпечення поліцейських, є однією з основних державних гарантій щодо оплати їх праці, а тому підлягає обов`язковому нарахуванню і виплаті.
При цьому, доводи відповідача відносно того, що індексація грошового забезпечення поліцейських має проводитися лише після набрання чинності Постановою №782, тобто з листопада 2017 року, суд вважає безпідставними, оскільки ч.5 ст.94 Закону №580-VIII встановлено, що грошове забезпечення поліцейських індексується відповідно до закону, а у Законі №1282-ХІІ прямо вказано про те, що індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані ними в гривнях на території України і які не мають разового характеру: оплата праці (грошове забезпечення), при цьому, Закон №580-VIII та Закон №1282-ХІІ мають вищу юридичну силу, ніж Порядок №1078.
Суд наголошує, що, згідно зі статтями 18, 19 Закону №2017-III індексація є відповідною соціальною гарантією, оскільки це є виплата, що спрямована на забезпечення достатнього життєвого рівня громадян та купівельної спроможності заробітної плати.
Враховуючи, що частиною п`ятою статті 94 Закону №580-VIII на момент виникнення спірних правовідносин було встановлено, що грошове забезпечення поліцейських підлягає індексації, індексація грошового забезпечення і до прийняття постанови КМУ № 782 підлягала нарахуванню.
Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 21.01.2021р. у справі №160/35/20 та враховується судом під час розгляду цієї справи відповідно до ч.5 ст.242 КАС України.
Таким чином, оскільки позивач отримує грошове забезпечення, то останнє підлягає індексації.
При цьому, оскільки наявними у справі доказами підтверджено факт роботи ОСОБА_1 на посаді інспектора роти №6 батальйону №4 Управління патрульної поліції в м. Дніпропетровську саме з 16.01.2016р. відповідно до наказу Департаменту патрульної поліції від 21.01.2016р. №9 о/с, то ОСОБА_1 має право на індексацію її грошового забезпечення саме з 16.01.2016р. по 31.10.2017р., включно.
Натомість, в матеріалах справи відсутні докази, які б підтверджували нарахування та виплату позивачеві індексації грошового забезпечення за період з 16.01.2016р. по 31.10.2017р., включно, що свідчить про наявність підстав для визнання протиправною бездіяльності відповідача в цій частині та, відповідно задоволення такої частини позовних вимог.
Враховуючи вищевикладене, наявні підстави для задоволення позовних вимог шляхом зобов`язання відповідача нарахувати та виплатити позивачеві індексацію його грошового забезпечення за період з 16.01.2016р. по 31.10.2017р., включно.
За наведених обставин, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог.
Відносно посилань відповідача на пропуск позивачем строку звернення до суду з цим позовом, суд зазначає таке.
Так, відповідно до ч.2 ст.233 Кодексу законів про працю України у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.
При цьому, Конституційний Суд України неодноразово надавав офіційне тлумачення частини другої статті 233 КЗпП України.
Зокрема, у Рішенні Конституційного Суду України від 15 жовтня 2013 року №8-рп/2013 у справі щодо офіційного тлумачення положень частини другої статті 233 КЗпП України, статей 1, 12 Закону України «Про оплату праці» зазначено, що у разі порушення роботодавцем законодавства про оплату праці звернення працівника до суду з позовом про стягнення заробітної плати, яка йому належить, тобто усіх виплат, на які працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій, установлених законодавством, незалежно від того, чи було здійснене роботодавцем нарахування таких виплат, не обмежується будь-яким строком.
У пункті 2.1 мотивувальної частини вказаного Рішення Конституційний Суд України розкрив сутність вимог працівника до роботодавця, зазначених у частині другої статті 233 КЗпП України, строк звернення до суду, з якими не обмежується будь яким-строком.
Конституційний Суд України дійшов висновку, що під заробітною платою, яка належить працівникові, або, за визначенням, використаним у частині другої статті 233 Кодексу, належною працівнику, необхідно розуміти усі виплати, на отримання яких працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій, установлених законодавством для осіб, які перебувають у трудових правовідносинах з роботодавцем, незалежно від того, чи було здійснене нарахування таких виплат.
Отже, аналіз наведених норм чинного законодавства з урахуванням положень Рішення Конституційного Суду України від 15 жовтня 2013 року №8-рп/2013 дає підстави для висновку, що у разі порушення роботодавцем законодавства про оплату праці, працівник не обмежується будь-яким строком звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати, яка включає усі виплати, на які працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій, установлених законодавством, незалежно від того, чи було здійснене роботодавцем нарахування таких виплат.
Вказані правові висновки відповідають правовій позиції Верховного Суду, викладеній в постанові від 22.05.2020р. у справі №808/3200/17, що враховується судом під час розгляду цієї справи відповідно до ч.5 ст.242 КАС України.
Відтак, доводи відповідача щодо пропуску позивачем строку звернення до суду з цим позовом є безпідставними.
Відповідно до ч.1 ст.143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Питання щодо розподілу судових витрат врегульовані ст.139 КАС України.
Згідно з частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат відповідно до ст.139 КАС України, суд зазначає, що позивач у справі, що розглядається, звільнений від сплати судового збору на підставі п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», тому судовий збір останнім сплачено не було, а отже відсутні підстави для здійснення розподілу судових витрат.
Керуючись ст. ст. 122, 132-134, 139, 242-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, передбачені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя: О.М. Турова