Справа № 640/17955/21
Суддя: Качур Роксолана Петрівна
Дата ухвалення: 2025-06-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 червня 2025 рокусправа № 640/17955/21
м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Качур Р.П. розглянув у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю Міжнародна юридична компанія Кратос про визнання протиправним та скасування рішення -

УСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (далі відповідач, ВКДКА), у якій просить визнати протиправним і скасувати рішення відповідача від 27.05.21, яким скасовано рішення КДКА м. Києва № 468 від 25.02.2021.

Позивач (з урахуванням заяви про зміну підстав позову) зазначив, що відповідачем при розгляді скарги порушено законодавчі норми щодо порядку розгляду скарги, та відсутні підстави для скасування рішення КДКА м. Києва № 468 від 25.02.2021.

Щодо порушення порядку розгляду скарги вказав про обов`язок кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури встановити факт повідомлення адвоката про дату час та місце розгляду скарги. Звернув увагу, що у період з 15.05.2021 по 29.05.2021 перебував за межами України, а тому з поважних причин не міг подати письмові та усні пояснення, заявити клопотання, особисто взяти участь у засіданні, а також здійснювати інші дії, передбачені Розділом ІІІ Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Також вказав що оскаржуване рішення суперечить принципу презумпції невинуватості з огляду на те, що зі змісту рішення слідує що відповідач мотивує його тим, що факт вчинення злочину, а саме укладання інвестиційного договору, який був завідомо підробленим, встановлений ухвалою від 29.10.2018. Тому ухвала суду про звільнення особи від кримінальної відповідальності не може бути доказом встановлення вини такої особи у вчиненні кримінального правопорушення, встановлювати факт вчинення злочину та не може встановлювати будь-які преюдиційні факти та обставини.

Зазначив, що оскаржуване рішення суперечить принципу правомірності правочину, при цьому вказує, що відповідач мотивує своє рішення тим, що інвестиційний договір є завідомо підроблений, а також тим, що правовстановлюючі документи (свідоцтво та витяг) не є офіційними документами та не можуть бути належними доказами, що власником нерухомого майна був ОСОБА_2 . Разом з тим у 2012 році проведено державну реєстрацію права власності за ОСОБА_2 нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 . Таким чином такі відомості набули статусу достовірних. Тому, посилання адвоката Короля Дмитра Володимировича на ті обставини, що на момент розгляду справи № 5011-32/10471-2012 власником нерухомого майна був ОСОБА_2 ґрунтувались на відомостях, достовірність яких гарантується державою та були погоджені з ТзОВ Ренесанс-Нерухомість.

Також звернув увагу суду на те, що інформація та документи, які стали відомі позивачу під час надання правничої допомоги ОСОБА_2 у кримінальному провадженні № 0000470 мають статус адвокатської таємниці.

Вважає, що оцінюючи в цілому всі докази у справі, як з боку скаржника, так і з боку адвоката, скаржником не наведено обставин, котрі могли б свідчити про наявність ознак дисциплінарного проступку в поведінці адвоката Короля Д.В.

Окружний адміністративний суд міста Києва ухвалою від 22.07.2021 відкрив провадження в адміністративній справі та вирішив розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження (без виклику сторін).

Матеріали адміністративної справи передано Львівському окружному адміністративному суду і за результатом автоматизованого розподілу судової справи між суддями таку передано для розгляду судді Львівського окружного адміністративного суду Качур Роксолані Петрівні.

Львівський окружний адміністративний суд ухвалою від 21.02.2025 прийняв адміністративну справу до провадження і ухвалив розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Відповідач надіслав суду відзив на позовну заяву (вх. № 20302 від 10.03.2025), в якому проти позову заперечив. Щодо доводів позивача про його неналежне повідомлення та розгляд скарги без його участі вказав, що 02.04.2021 до ВКДКА надійшла скарга ТОВ МЮК Кратос на рішення КДКА м. Києва від 25.02.2021 № 468.

Листом ВКДКА від 07.04.2021 № 787 витребувала у КДКА м. Києва матеріали справи відносно Позивача, які 23.04.2021 надійшли на адресу ВКДКА.

Листом ВКДКА від 12.04.2021 № 817 повідомлено позивача про те, що його клопотання про повернення без розгляду скарги скаржника було подане з порушенням встановленого законодавством порядку. При цьому, копія зазначеного клопотання міститься в матеріалах справи. Разом з тим, проаналізувавши скаргу, ВКДКА допустила її до розгляду по суті, встановивши, що вона відповідала вимогам законодавства. Додатково інформував, що позивач мав право на будь-якій стадії процесу розгляду ВКДКА скарги на рішення КДКА м. Києва знайомитись з матеріалами справи.

Вказав, що 20.04.2021 скаржником подано додаткові письмові пояснення до скарги. 05.05.2021 члену ВКДКА ОСОБА_3 доручено провести перевірку відомостей та фактів, які викладені у скарзі ТОВ МЮК КРАТОС на рішення КДКА м. Києва від 25.02.2021 № 468.

Повідомив, що відповідно до п. 3.40 Регламенту ВКДКА, остання забезпечує розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури протягом тридцяти днів з дня одержання матеріалів дисциплінарної (кваліфікаційної) справи, шляхом доручення скарги і матеріалів дисциплінарної справи члену ВКДКА та включення їх до переліку питань порядку денного наступного засідання ВКДКА.

Відповідно до п. 3.2 Регламенту ВКДКА, про місце, день, час та перелік питань порядку денного засідання ВКДКА, члени ВКДКА та інші особи, які мають право брати участь у засіданнях, повідомляються із зазначенням місця, дня та часу проведення засідання, не пізніше як за десять днів до дня його проведення шляхом повідомлення, відправленого засобами поштового зв`язку або кур`єром, або електронною поштою та/або розміщення інформації на офіційному сайті ВКДКА.

Листом ВКДКА від 13.05.2021 № 935 скаржника та позивача повідомлено, про те, що до порядку денного засідання ВКДКА, яке відбудеться 27.05.2021, включено питання розгляду скарги на рішення КДКА м. Києва від 25.02.2021 № 468.

Явка сторін на засідання ВКДКА була визнана не обов`язковою.

Позивач у позовній заяві визнає, що зазначений лист ВКДКА направлено 15.05.2021, а ним отримано 18.05.2021. Тому відповідач вважає, що ним дотримано положення п. 3.2 Регламенту ВКДКА щодо своєчасності повідомлення позивача про розгляд скарги відносно нього.

25.05.2021 ВКДКА отримано клопотання представника позивача про відкладення засідання, що свідчить про його обізнаність про засідання.

Згідно з пунктом 3.15 Регламенту ВКДКА відсутність учасника засідання не перешкоджає розгляду питання, включеного до порядку денного ВКДКА, за виключенням висновку комісії щодо необхідної особистої участі учасників та/або отримання додаткових пояснень в інший спосіб.

На засіданні ВКДКА 27.05.2021 встановлено відсутність підстав для відкладення розгляду скарги, а тому відбувся розгляд відповідного питання порядку денного.

За результатами розгляду скарги 27.05.2021 ВКДКА винесла оскаржуване рішення № V-001/2021, яким скаргу ТОВ МЮК КРАТОС задоволено частково, рішення КДКА м. Києва від 25.02.2021 № 468 про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно позивача скасовано та ухвалено нове рішення про порушення дисциплінарної справи.

Щодо вмотивованості оскаржуваного рішення вказав, що у зазначеному рішенні ВКДКА наявний логічний зв`язок між мотивувальною та резолютивною частинами, під час прийняття рішення ВКДКА враховано наявні обставини, документи, матеріали КДКА регіону, тощо, що стали предметом розгляду ВКДКА. При цьому, мотивувальна частина рішення ВКДКА повністю узгоджується з його резолютивною частиною. Зі змісту оскаржуваного рішення ВКДКА слідує, що за процедурою прийняття та об`єктивністю дослідження обставин воно повністю відповідає вимогам чинного законодавства, а тому, прийнято в межах повноважень ВКДКА, з урахуванням всіх наявних матеріалів і обставин справи, воно є вмотивованим, а викладені в ньому факти, належним чином підтверджені.

Стосовно повноти перевірки обставин справи, вказав, що рішення ВКДКА приймалось з урахуванням всіх наявних матеріалів та обставин, наданих та наявних у ВКДКА на час прийняття рішення, які були предметом розгляду під час дисциплінарного провадження у КДКА регіону та у ВКДКА.

Щодо відсутності порушеного права позивача оскаржуваним рішенням ВКДКА, вважає, що факт порушення дисциплінарної справи відносно адвоката не може розцінюватись як порушення його прав, свобод та інтересів.

Вважає, що Рішення ВКДКА, яке переглядається в межах цієї справи, є рішенням про порушення дисциплінарної справи, яке приймається на попередніх стадіях дисциплінарного провадження, яким встановлюються лише ознаки дисциплінарного проступку в поведінці адвоката та не надається юридична оцінка його діям на предмет наявності чи відсутності в них складу дисциплінарного проступку.

Просив відмовити у задоволенні позову.

Позивач надіслав суду відповідь на відзив (вх. № 21375 від 12.03.2025), в якому вказав, що повідомлення про місце, дату та час засідання направлено відповідачем на адресу позивача 14.05.2021 та вручено 18.05.2021, тобто з порушенням строку, встановленого Регламентом.

Крім того, позивач стверджує, що у період з 15.05.2021 по 29.05.2021 перебував поза межами України, а тому з поважних причин не міг подати письмові та усні пояснення, заяви, клопотання та особисто взяти участь у засіданні а також здійснювати інші дії, передбачені Регламентом.

Відповідачем подано суду заперечення на відповідь на відзив (вх. № 21993 від 14.03.2025) відповідно до приписів п. 3.15 Регламенту ВКДКА, чинного на час розгляду скарги у ВКДКА, відсутність учасника засідання не перешкоджає розгляду питання, включеного до порядку денного ВКДКА, за виключенням висновку комісії щодо необхідної особистої участі учасників та/або отримання додаткових пояснень в інший спосіб.

Вказав, що позивачем подано відповідачу додаткові пояснення до скарги.

Щодо клопотання позивача про відкладення засідання ВКДКА то комісія встановила відсутність підстав для задоволення такого.

Позивачем подано суду додаткові пояснення у справі (вх. № 23116 від 18.03.2025), в яких вказав, що відповідач посилається на нерелевантні судові рішення.

Копію ухвали від 21.02.2025 про прийняття справи до провадження надіслано третій особі засобами електронного зв`язку, за допомогою сервісу «Електронний Суд», що підтверджується наявною у справи довідкою про доставку електронного листа. Станом на день розгляду справи пояснення третьої особи на адресу суду не надходили.

Суд всебічно і повно з`ясував усі фактичні обставини справи, дослідив матеріали справи, об`єктивно оцінив докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті та встановив таке.

Товариством з обмеженою відповідальністю Міжнародна компанія КРАТОС подано скаргу до КДКА м. Києва про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1 .

Рішенням КДКА м. Києва № 468 від 25.02.2021 відмовлено у порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 .

Товариством з обмеженою відповідальністю Міжнародна компанія КРАТОС 02.04.2021 подано скаргу до ВКДКА на рішення КДКА м. Києва від 25.02.2021 № 468 про відмову в порушенні дисциплінарної справи щодо позивача.

Листом ВКДКА від 07.04.2021 № 787 витребувано від КДКА м. Києва матеріали перевірки відносно позивача. 05.05.2021 члену ВКДКА ОСОБА_3 доручено провести перевірку відомостей та фактів, які викладені у скарзі ТОВ МЮК КРАТОС на рішення КДКА міста Києва від 25.02.2021 № 468.

Дослідивши матеріали дисциплінарної справи, які надійшли з КДКА регіону, ВКДКА встановила, що ОСОБА_2 є засновником ТОВ РЕНЕСАНС-НЕРУХОМІСТЬ.

Вказане підтверджується наявною в матеріалах дисциплінарної справи копією свідоцтва про право власності від 22.12.2011 серії НОМЕР_1 , згідно з якою офісний комплекс, який розташований в м. Києві по вул. Набережно-Хрещатицька № 9 (літера А), належить ОСОБА_2 , а також копією витягу про державну реєстрацію прав від 03.04.2012 щодо даного нерухомого майна.

Також, як стверджує відповідач, в матеріалах дисциплінарної справи наявна копія ухвали Подільського районного суду м. Києва від 29.10.2018 у справі № 758/11382/18, з Єдиного державного реєстру судових рішень, та роздруківка з сайту судової влади, з якої слідує, що одним із обвинувачених у справі № 758/11382/18 є ОСОБА_2 .

З ухвали суду від 29.10.2018 слідує, що розглядалося кримінальне провадження № 0000470, де позивач приймав участь у справі у якості захисника обвинуваченого. В ухвалі від 29.10.2018 встановлено: Так, ОСОБА_5, діючи за попередньою змовою з генеральним директором ТОВ ЮАйПі ЛТД ОСОБА_6, в січні 2010 року, точна дата не встановлена, знаходячись в приміщенні офісного комплексу, розташованого в місті Києві на вул. Набережно - Хрещатицькій, 9, організував укладення між ним та ОСОБА_6 підроблений інвестиційний договір на будівництво офісного комплексу площею 1471,2 кв.м. на вул. Набережно- Хрещатицькій, 9, в Подільському районі міста Києва від 15 грудня 2009 року.; Крім того, продовжуючи свою злочинну діяльність, ОСОБА_5 18 листопада 2011 року подав до Головного управління комунальної власності міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) підроблений інвестиційний договір від 15 грудня 2009 року, на підставі якого зазначеним управлінням йому було видано свідоцтво про право власності серії НОМЕР_1 на вищезазначену нежитлову будівлю загальною площею 1471,2 кв.м., розташовану за адресою: м. Київ, вул. Набережно-Хрещатицька, 9, як на офісний комплекс такої ж площі за цією ж адресою. Таким чином, хоча вказаною ухвалою суду осіб і звільнено від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності, факт вчинення злочину встановлено. Окрім того, в матеріалах дисциплінарної справи наявна копія рішення Господарського суду Київської області від 19.11.2020 у справі № 911/2257/20, з якого слідує, що інтереси відповідача ТОВ РЕНЕСАНС-НЕРУХОМІСТЬ представляв позивач.

Відповідач звертає увагу, що у відзиві на позовну заяву у справі № 911/2257/20 Позивач вказав, що позивач (ТОВ МЮК КРАТОС) зазначив, що воно є власником нерухомого майна (за адресою: м. Київ, вул. Набережно-Хрещатицька, 9) на підставі рішення Господарського суду міста Києва від 09.10.20212 у справі № 5011-32/10471-2012.

При цьому, адвокат вказав, що на момент розгляду цієї справи власником цього нерухомого майна був ОСОБА_2 , що також підтверджується свідоцтвом про право власності від 22.12.2011 та витягом від 03.04.20212, копії яких позивачем було додано до свого відзиву.

В апеляційній скарзі на рішення Господарського суду Київської області від 19.11.2020 у справі № 911/2257/20 позивач знову зазначив таку інформацію.

Вказав, що ТОВ МЮК КРАТОС є власником нерухомого майна (за адресою: АДРЕСА_1 ) на підставі рішення Господарського суду міста Києва від 09.10.2012 у справі № 5011-32/10471- 2012.

При цьому, позивач вказав, що на момент розгляду цієї справи власником цього нерухомого майна був ОСОБА_2 , що також підтверджується свідоцтвом про право власності від 22.12.2011 та витягом від 03.04.20212. Позивач зазначив, що жодних обов`язків по здійсненню дій, направлених на передачу цього нерухомого майна від ОСОБА_2 до ТОВ МЮК КРАТОС судом встановлено не було. Таким чином, зважаючи на факти, встановлені ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 29.10.2018 у справі № 758/11382/18 у кримінальному провадженні № 0000470, використання Позивачем у справі № 911/2257/20 таких документів як свідоцтво про право власності від 22.12.2011 серії НОМЕР_1 та витяг про державну реєстрацію прав від 03.04.2012 - може свідчити про свідоме використання адвокатом в суді завідомо недостовірних доказів та посилання на завідомо недостовірні обставини, про які йому було відомо, про які він знав.

За таких обставин ВКДКА не погодилася з висновками дисциплінарної палати КДКА регіону, що відсутні підстави для порушення дисциплінарної справи, вважаючи їх необґрунтованими.

ВКДКА дійшла висновку про те, що вищевикладені обставини свідчать про наявність в діях адвоката ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку порушення Правил адвокатської етики, а саме абз. 1, 3 статті 7, статті 12-1, абз. 2 статті 19, статті 25 Правил адвокатської етики.

Водночас, ВКДКА наголосила, що порушення дисциплінарної справи не констатує факту вчинення дисциплінарного проступку, а здійснюється за наявності ознак такого проступку, які потребують більш детального дослідження на предмет їх підтвердження або спростування під час розгляду справи.

27.05.2021 ВКДКА ухвалила рішення № V-001/2021, яким скаргу ТОВ МЮК КРАТОС задовольнила частково, рішення КДКА м. Києва від 25.02.2021 № 468 про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно позивача скасувала та ухвалила нове рішення про порушення дисциплінарної справи.

Не погоджуючись з таким рішенням, вважаючи його протиправним, позивач звернувся до суду із цим позовом за захистом свого порушеного права.

При вирішенні спору по суті суд керується таким.

Відповідно до ст. 19 Конституції органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України Про адвокатуру та адвокатську діяльність від 05.07.2012 № 5076-VI (далі - Закон № 5076-VI).

Згідно із частиною 1 статті 2 Закону № 5076-VI адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом.

У відповідності до частини 1 статті 43 Закону № 5076-VI адвокатське самоврядування ґрунтується на принципах виборності, гласності, обов`язковості для виконання адвокатами рішень органів адвокатського самоврядування, підзвітності, заборони втручання органів адвокатського самоврядування у професійну діяльність адвоката.

Адвокатське самоврядування здійснюється через діяльність конференцій адвокатів регіону (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), рад адвокатів регіону (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, ревізійних комісій адвокатів регіонів (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), Вищої ревізійної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України (ч. 2 ст. 46 Закону № 5076-VI).

Згідно із частиною 1 статті 52 Закону № 5076-VI Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є колегіальним органом, завданням якого є розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.

Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури підконтрольна і підзвітна з`їзду адвокатів України та Раді адвокатів України.

За правилами пункту 1 частини 4 статті 52 Закону № 5076-VI Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури розглядає скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.

Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право залишити скаргу без задоволення, а рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без змін (п. 1 ч. 5 ст. 52 Закону № 5076-VI).

Рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено до суду протягом тридцяти днів з дня його прийняття (ч. 7 ст. 52 Закону № 5076-VI).

Частиною 1 статті 34 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність встановлено, що підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Одним із видів дисциплінарних проступків адвоката, згідно з пунктом 3 частини 2 статті 34 цього Закону, є порушення правил адвокатської етики.

Згідно зі статтею 33 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність та Положенням про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, дисциплінарним провадженням визнається процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Отже, визначальним при вирішенні питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката є встановлення наявності у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Згідно зі статтями 4, 21 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність, адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів. Під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики.

Правила адвокатської етики є системою згрупованих норм етичного характеру, зводом принципів, ідей, положень, які відображають цінності сучасної адвокатської спільноти. У цій системі цінностей вимога чесного та порядного ставлення до здійснення професійної діяльності є важливою умовою поваги до професії адвоката, підвищення довіри осіб, які потребують правової допомоги, до адвокатури в цілому.

Згідно абзацу 1 статті 7 Правил адвокатської етики, у своїй професійній діяльності адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів клієнта, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності.

Відповідно до абзацу 3 статті 7 Правил адвокатської етики, адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам.

Стаття 121 Правил адвокатської етики визначає, що адвокат повинен бути добропорядним, чесно та гідно виконувати свої професійні обов`язки. Адвокату заборонено робити завідомо неправдиві заяви стосовно суті доручення, фактичних обставин, що мають до нього відношення, їх правової оцінки, прав і обов`язків адвоката, клієнта, а також обсягу своїх повноважень щодо представництва інтересів клієнта.

В абз. 2 статті 19 Правил адвокатської етики визначено, що адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам.

Згідно зі статтею 25 Правил адвокатської етики, адвокату категорично забороняється використовувати при виконанні доручення клієнта незаконні та неетичні засоби.

Рішенням Національної асоціації адвокатів України Рада адвокатів України 04.07.2014 № 78 затверджено Регламент Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (далі - Регламент), який визначає порядок роботи ВКДКА, її засідань та прийняття рішень з питань, що належать до її повноважень.

Відповідно до пункту 3.2 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 04-05 липня 2014 року № 78 (зі змінами), про місце, день, час та перелік питань порядку денного засідання ВКДКА, члени ВКДКА та інші особи, які мають право брати участь у засіданнях, повідомляються із зазначенням місця, дня та часу проведення засідання, не пізніше як за десять днів до дня його проведення шляхом повідомлення, відправленого засобами поштового зв`язку або кур`єром, електронною поштою та розміщення інформації на офіційному сайті ВКДКА.

Досліджуючи матеріали справи судом встановлено, що оскаржуване рішення ВКДКА від 25.02.2021 мотивовано таким.

Частиною 1 статті 34 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Одним із видів дисциплінарних проступків адвоката згідно з пунктом 3 частини 2 статті 34 цього Закону є порушення правил адвокатської етики.

Згідно зі статтею 33 Закону України Про адвокатуру і адвокатську діяльність та Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, дисциплінарним провадженням визнається процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Згідно зі статтями 4, 21 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів. Під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики.

Правила адвокатської етики є системою згрупованих норм етичного характеру, зводом принципів, ідей, положень, які відображають цінності сучасної адвокатської спільноти. У цій системі цінностей вимога чесного і порядного ставлення до здійснення професійної діяльності є важливою умовою поваги до професії адвоката, підвищення довіри осіб, які потребують правової допомоги, до адвокатури в цілому.

Згідно абзацу 1 статті 7 Правил адвокатської етики, у своїй професійній діяльності адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів клієнта, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності.

Відповідно до абзацу 2 статті 7 Правил адвокатської етики, адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам.

В абзаці 2 статті 19 Правил адвокатської етики визначено, що адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам.

Згідно статті 25 Правил адвокатської етики, адвокату категорично забороняється використовувати при виконанні доручення клієнта незаконні та неетичні засоби, зокрема, спонукати свідків до надання завідомо неправдивих показань, вдаватися до протизаконних методів тиску на протилежну сторону чи свідків (погроз, шантажу тощо), використовувати свої особисті зв`язки (чи в окремих випадках особливий статус) для пливу прямо або опосередковано на суд або інший орган, перед яким він здійснює представництво, або захист інтересів клієнтів, використовуючи інформацію, отриману від колишнього клієнта, конфіденційність якої охороняється законом, використовувати інші засоби, що суперечать чинному законодавству або цим Правилам.

Дослідивши матеріали дисциплінарної справи відповідач встановив таке.

ОСОБА_2 є засновником ТОВ Ренесанс-Нерухомість.

В матеріалах дисциплінарної справи наявна копія свідоцтва про право власності від 22 грудня 2011 року, НОМЕР_1 , згідно якого офісний комплекс, який розташований в м. Києві по вул. Набережно-Хрещатиська № 9 (літера А) належить ОСОБА_2 , а також копія витягу про державну реєстрацію права від 03.04.2012 щодо даного нерухомого майна.

Також в матеріалах дисциплінарної справи наявна копія ухвали Подільського районного суду м. Києва від 29.10.2018 у справі № 758/11382/18 з Єдиного державного реєстру судових рішень та роздруківка з сайту судової влади, з якої слідує що одним із обвинувачених у справі № 758/11382/18 є ОСОБА_2 .

Як зазначає відповідач у своєму рішенні, з ухвали від 29.10.2018 слідує, що розглядалося кримінальне провадження № 0000470, де адвокат Король Д.В. приймав участь у справі у якості захисника обвинуваченого.

В ухвалі від 29.10.2018 встановлено: Так, особа_5, діючи за попередньою змовою з генеральним директором ТОВ ЮАйПі ЛТД особа_6, в січні 2010 року, точна дата не встановлена, знаходячись в приміщенні офісного комплексу, розташованого в місті Києві по вул. Набережно-Хрещатицькій, 9, організував укладення між ним та особа_6 підроблений інвестиційний договір на будівництво офісного комплексу площею 1471,2 кв.м. на вул. Набережно-Хрещатицькій, 9 в Подільському районі міста Києва від 15 грудня 2009 року; Крім того, продовжуючи свою злочинну діяльність, особа_5 18 листопада 2011 року подав до Головного управління комунальної власності міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) підроблений інвестиційний договір від 15 грудня 2009 року, на підставі якого зазначеним управлінням йому видано свідоцтво про право власності серії САЕ 553240 на вище зазначену на вище зазначену нежитлову будівлю загальною площзею 1471,2 кв. м, розташовану за адресою: м. Київ, вул. Набережно-Хрещатицька, 9, як на офісний комплекс такої площе за цією ж адресою".

Таким чином, відповідач дійшов висновку, що хоча вказаною ухвалою і звільнено від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності, факт вчинення злочину встановлено.

Окрім того, у своєму рішенні відповідач вказує про те, що в матеріалах дисциплінарної справи наявна копія рішення Господарського суду Київської області від 19.11.2020 у справі № 911/2257/20, з якого слідує, що інтереси відповідача ТОВ Ренесанс-Нерухомість представляв адвокат Король Д.В. У відзиві на позовну заяву у справі № 911/2257/20 адвокат Король Д.В. вказував, що позивач (ТОВ Міжнародна юридична компанія КРАТОС) зазначав, що воно є власником нерухомого майна за адресою: м. Київ, вул. набережно-Хещатицька, 9 на підставі рішення Господарського суду міста Києва від 09.10.2012 у справі № 5011-32/10471-2012.

При цьому адвокат вказував, що на момент розгляду цієї справи власником цього нерухомого майна був ОСОБА_2 , що також підтверджується свідоцтвом про право власності від 22.12.2011 та витягом від 03.04.2012. Адвокат вказав, що жодних обов`язків по здійсненню дій, направлених на передачу цього нерухомого майна від ОСОБА_2 до ТОВ Міжнародна юридична компанія КРАТОС судом не встановлено.

Таким чином, відповідач дійшов висновку, що зважаючи на факти, встановлені ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 29.10.2018 у справі № 758/11382/18 у кримінальному провадженні № 0000470, використання адвокатом Королем Д.В. у справі № 911/2570/20 таких документів як свідоцтво про право власності від 22.12.2011 НОМЕР_2 та витягу про державну реєстрацію прав від 03.04.2012 може свідчити про свідоме використання адвокатом у суді завідомо недостовірних доказів та посилання на завідомо недостовірні обставини, про які йому відомо, про які він знав.

За таких обставин відповідач не погодився з висновками дисциплінарної палати КДКА регіону про відсутність підстав для порушення дисциплінарної справи, вважає їх необґрунтованими.

Враховуючи наведене, Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури вважала, що викладені обставини свідчать про наявність в діях адвоката ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку порушення правил адвокатської етики, а саме абз. 1, 3 статті 7, статті 121, абз. 2 статті 19, статті 25 Правил адвокатської етики.

Одночасно відповідач наголосив, що порушення дисциплінарної справи не констатує факту вчинення дисциплінарного проступку, а здійснюється за наявності ознак такого проступку, які потребують більш детального дослідження на предмет їх підтвердження або спростування під час розгляду справи.

Згідно із статтею 32 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 № 120, із змінами, дисциплінарна справа стосовно адвоката порушується за наявності в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

На підставі викладеного, керуючись статтею 52 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність, Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури вирішила скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю Міжнародна юридична компанія КРАТОС в особі директора ОСОБА_4 задовольнити частково, рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва у складі дисциплінарної палати № 468 від 25.02.2021 про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 скасувати, ухвалити нове рішення про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 .

Щодо доводів позивача про порушення порядку розгляду скарги суд зазначає таке.

Як стверджує позивач, відповідачем порушено пункт 3.2 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який затверджений рішенням Ради адвокатів України від 04-05 липня 2014 року № 78 (зі змінами), відповідно до якого про місце, день, час та перелік питань порядку денного засідання ВКДКА, члени ВКДКА та інші особи, які мають право брати участь у засіданнях, повідомляються із зазначенням місця, дня та часу проведення засідання, не пізніше як за десять днів до дня його проведення шляхом повідомлення, відправленого засобами поштового зв`язку або кур`єром, електронною поштою та розміщення інформації на офіційному сайті ВКДКА. Повідомлення про місце, дату та час засідання скеровано на адресу позивача 15.05.2021 та вручено 18.05.2021, тобто з порушенням строку, встановленого Регламентом. Вказує, що в період з 15.05.2021 по 29.05.2021 позивач перебував поза межами України, відповідно був позбавлений можливості подати письмові та усні пояснення, заявити клопотання, особисто взяти участь у засіданні.

Відповідач спростовуючи доводи позивача про порушення процедури розгляду скарги вказав, що 02.04.2021 до ВКДКА надійшла скарга ТОВ МЮК КРАТОС на рішення КДКА міста Києва від 25.02.2021 № 468.

Листом ВКДКА від 07.04.2021 № 787 витребувано у КДКА міста Києва матеріали справи відносно позивача, які 23.04.2021 надійшли на адресу ВКДКА.

Листом ВКДКА від 12.04.2021 № 817 повідомлено позивача про те, що його клопотання про повернення без розгляду скарги подане з порушенням встановленого законодавством порядку, а 20.04.2021 скаржником подано додаткові пояснення до скарги.

Члену ВКДКА ОСОБА_3 05.05.2021 доручено провести перевірку відомостей та фактів, які викладені у скарзі ТОВ МЮК КРАТОС на рішення КДКА міста Києва від 25.02.2021 № 468.

Листом ВКДКА від 13.05.2021 № 935 скаржника та позивача повідомлено про те, що до порядку денного засідання ВКДКА, яке відбудеться 27.05.201 включено питання розгляду скарги на рішення КДКА м. Києва від 25.02.2021 № 468. Явка сторін на засідання ВКДКА визнана необов`язковою.

Позивач вказує, що зазначений лист ВКДКА скеровано 15.05.2021, а отримано ним 18.05.2021.

25.05.2021 ВКДКА отримано клопотання представника позивача про відкладення засідання.

Відповідно до п. 3.36 Регламенту ВКДКА розгляд питання, віднесеного до порядку денного, може бути відкладений у випадках:

- необхідності проведення додаткової комісійної перевірки; - залучення до участі інших заінтересованих осіб;

- відсутності кворуму після задоволення відводу (самовідводу) члена (членів) комісії;

- відсутності на засіданні члена ВКДКА, якому було доручено перевірити матеріали справи;

- до з`ясування додаткових обставин або отримання додаткової інформації; - з інших підстав за відповідним рішенням ВКДКА.

Згідно з пунктом 3.15 Регламенту ВКДКА відсутність учасника засідання не перешкоджає розгляду питання, включеного до порядку денного ВКДКА, за виключенням висновку комісії щодо необхідної особистої участі учасників та/або отримання додаткових пояснень в інший спосіб.

На засіданні ВКДКА 27.05.2021 встановлено відсутність підстав для відкладення розгляду скарги, а тому відбувся розгляд відповідного питання порядку денного За результатами розгляду скарги 27.05.2021 ВКДКА винесла оскаржуване рішення.

Згідно з п. 3.2 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який затверджено рішенням Ради адвокатів України № 78 від 4 липня 2014 року про місце, день, час та перелік питань порядку денного засідання ВКДКА, члени ВКДКА та інші особи, які мають право брати участь у засіданнях, повідомляються із зазначенням місця, дня та часу проведення засідання, не пізніше як за десять днів до дня його проведення шляхом повідомлення, відправленого засобами поштового зв`язку або кур`єром, або електронною поштою та/або розміщення інформації на офіційному сайті ВКДКА.

Як встановлено судом з матеріалів справи, представником позивача скеровано до відповідача клопотання про відкладення засідання за вих. № 94/21-Р від 20.05.2021 і зареєстрований відповідачем 25.05.2021. У своєму клопотанні представник позивача вказав, що як стало відомо з інформації, яка розміщена на сайті Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, чергове засідання ВКДКА за посиланням призначено на 27.05.2021, в порядок денний якого внесено питання розгляду скарги Товариства з обмеженою відповідальністю Міжнародна юридична компанія КРАТОС і просив відкласти засідання (Т. 5 а.с. 42).

Отже позивачу стало відомо про засідання ВКДКА не лише з повідомлення, надісланого поштовим відправленням, а й також і з інформації, розміщеної на офіційному сайті, що є свідченням того, що відповідач встановив факт обізнаності позивача про засідання, тому ним дотримано положення Регламенту щодо належного повідомлення позивача.

Також суд враховує, що явка позивача визнана необов`язковою, а підстав для задоволення його клопотання про відкладення засідання комісією не встановлено.

Таким чином суд дійшов висновку, що відповідачем дотримано положення Регламенту ВКДКА щодо дотримання процедури розгляду скарги щодо позивача.

Щодо доводів позивача про відсутність підстав для скасування рішення КДКА м. Києва та невідповідність мотивів та висновків, викладених у рішенні з огляду на те, що у рішенні зазначено про те, що ОСОБА_2 є одним із обвинувачених у справі № 758/11382/18, а адвокат Король приймав участь у справі в якості законного представника, водночас у вказаному кримінальному провадженні, обвинувальний акт ані ОСОБА_2 ані будь-якій іншій особі не вручався та до суду не направлявся, що підтверджується змістом самої ухвали, суд зазначає, що вказане є однією із частин мотивів та висновків ВКДКА, яке підлягає перевірці під час розгляду дисциплінарної скарги.

Щодо доводів позивача про те, що рішення ВКДКА суперечить принципу презумції невинуватості, суд зазначає, що вказане рішення стосується позивача і питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката, а не рішенням щодо встановлення вини особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Тому такі доводи суд оцінює критично.

Щодо доводів позивача про те, що рішення суперечить принципу правомірності правочину, суд зазначає, що оскаржене позивачем рішення ВКДКА містить лише попередні висновки щодо наявності в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку та не встановлює факт вчинення позивачем конкретного дисциплінарного проступку. Порушення дисциплінарної справи свідчить лише про те, що у процесі перевірки виявлено лише ознаки дисциплінарного проступку, які потребують більше детального дослідження на предмет їх підтвердження або спростування.

Щодо порушеного права позивача оскаржуваним рішенням ВКДКА, суд зазначає таке.

Позивач у своєму позові не вказав, яким саме чином рішення ВКДКА порушує його права чи інтереси в чому саме такі порушення полягають із посиланням на норми чинного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Тому завданням адміністративного судочинства є захист саме порушених прав особи у публічно-правових відносинах, причому захист прав, свобод та інтересів є похідним, тобто передбачає наявність установленого судом факту їх порушення.

Обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення. Передумовою для захисту права є його порушення. Якщо ж таке право порушеним не є, то, відповідно, воно не може бути захищеним (поновленим) судом. При цьому, позивач на власний розсуд визначає чи порушені його права, свободи чи інтереси рішеннями, дією або бездіяльністю суб`єкта владних повноважень.

З урахуванням наведених норм, правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів. У свою чергу, суд під час розгляду кожної справи повинен установити, чи має місце порушення прав позивача, адже без цього не можна виконати завдання судочинства, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Також суд вважає за необхідне зазначити, що оскаржуване рішення не створює для адвоката жодних правових наслідків у вигляді виникнення, змін або припинення його прав та не породжує для нього будь-яких обов`язків, оскільки правові наслідки для позивача може створювати виключно рішення, прийняте за результатами розгляду дисциплінарної справи.

Вказане відповідає правовому висновку, викладеному у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 10.11.2022 у справі № 826/14291/17.

Відповідно до частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права , викладені у постановах Верховного Суду.

Таким чином позовні вимог ОСОБА_1 є необґрунтованими, а тому задоволенню не підлягають.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України, доказів, наявних у матеріалах справи, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог та вважає їх такими, що задоволенню не підлягають.

Оскільки суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову, то, в силу приписів ст. 139 КАС України судові витрати покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст. 19-20, 22, 72-77, 132, 134, 139, 241-246, 250, 255, 293, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні позову ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю Міжнародна юридична компанія Кратос про визнання протиправним та скасування рішення відмовити.

2. Судові витрати розподілу не підлягають.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_3 ).

Відповідач: Вища кваліфікаційна-дисциплінарна комісія адвокатури (вул. Борисоглібська 3 поверх 5 м. Київ 04070; ).

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю Міжнародна юридична компанія Кратос (вул. Мельникова 2/10 корпус 14 поверх 4 м. Київ 04050; ).

Суддя Р.П. Качур