Справа № 320/19516/25
Суддя: Терлецька О.О.
Дата ухвалення: 2025-06-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 червня 2025 року м.Київ справа №320/19516/25

Суддя Київського окружного адміністративного суду Терлецька О.О., розглянувши порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ТОВ "Б.М.Л." до Антимонопольний комітет України треті особи - Комунальне некомерційне підприємство "Консультативно-діагностичний центр" Шевченківського району м.Києва, Товариство з обмеженою відповідальністю «Сілмедгруп», про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Б.М.Л.» (, 01054, місто Київ, вул. Богдана Хмельницького, 33/34, офіс 4) (далі - позивач) з позовною заявою до Антимонопольного комітету України в особі Комісії з розгляду скарг у сфері публічних закупівель (, 03035, місто Київ, вул. Митрополита Василя Липківського, 45) (далі відповідач, Комісія), треті особи: Комунальне некомерційне підприємство «Консультативно-діагностичний центр» Шевченківського району міста Києва (, 01032, місто Київ, вул. Саксаганського, 100) (далі замовник, третя особа-1), Товариство з обмеженою відповідальністю «Сілмедгруп» (, 29010, місто Хмельницький, вул. Пілотська, 1-А) (далі - скаржник, третя особа-2) - про визнання протиправним та скасування рішення № 5543-р/пк-пз від 08.04.2025 року (далі - рішення).

В позовних вимогах позивач просить визнати протиправним і скасувати рішення Комісії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель №5543-р/пк-пз від 08.04.2025 року про зобов`язання Комунального некомерційного підприємства «Консультативно-діагностичний центр» Шевченківського району міста Києва () скасувати рішення про відхилення тендерної пропозиції товариства з обмеженою відповідальністю «Сілмедгруп» () та рішення про визначення Товариства з обмеженою відповідальністю «Б.М.Л.» () переможцем за процедурою закупівлі «Послуги з проведення патологогістологічних досліджень», оголошення про проведення якої оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу за № UA-2025-02-20-005421-a.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18 квітня 2025 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Одночасно з пред`явленням позовної заяви, позивач подав заяву про вжиття заходів забезпечення позову. Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18 квітня 2025 року відмовлено в задоволенні заяви ТОВ "Б.М.Л." про вжиття заходів забезпечення позову.

Позовні вимоги позивач мотивовує тим, що рішення Комісії є протиправним, необґрунтованим і таким, що не відповідає вимогам законодавства у сфері публічних закупівель, а тому підлягає скасуванню. Позивач зазначає, що скаржник не довів наявності жодного із вказаних в скарзі порушень замовником законодавства при прийнятті рішення про відхилення тендерної пропозиції скаржника і при прийнятті рішення про визначення переможця закупівлі послуг UA-2025-02-20-005421-a «ДК 021:2015:85110000-3: Послуги лікувальних закладів та супутні послуги (Послуги з проведення патологогістологічних досліджень). Так, за твердженням позивача, під час розгляду скарги Комісія помилково прийняла наданий скаржником Сертифікат на систему управління якістю ДСТУ ISO 9001:2018 "Системи управління якістю. Вимоги" за Сертифікат зовнішньої оцінки якості та ототожнила їх між собою, що привело до безпідставного висновку Комісії про неправомірне відхилення замовником тендерної пропозиції скаржника та в цілому до неправильного вирішення скарги.

Відповідач надав суду відзиву на позовну заяву, в якому заперечив проти позову в повному обсязі та просив відмовити у задоволення позовних вимог. Разом з відзивом відповідач подав клопотання про залучення третіх осіб, однак не мотивував його в належній мірі та відповідно до ст.49 КАС України, що має наслідком відхилення судом такого клопотання.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд виходить з наступного.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади врегульовані Законом України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі по тексту - Закон № 922-VIII), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Статтею 5 Закону № 922-VIII визначено принципи здійснення закупівель: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія, ефективність та пропорційність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників та рівне ставлення до них; об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Відповідно до статті 22 Закону № 922-VIII, - тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав. У тендерній документації зазначаються такі відомості: 1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій; 2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним. Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону; 3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону; 4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби); 5) кількість товару та місце його поставки; 6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги; 7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов; 9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами; 10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію. У разі застосування критерію оцінки вартість життєвого циклу, методика оцінки тендерних пропозицій повинна містити опис усіх складових вартісних елементів та перелік документів і інформації, які повинні надати учасники для підтвердження вартості складових елементів життєвого циклу. Замовник у разі необхідності дисконтування витрат життєвого циклу майбутніх періодів може використовувати поточну облікову ставку Національного банку України. Вартість життєвого циклу може рахуватися як сума всіх витрат життєвого циклу або сума всіх витрат життєвого циклу, поділена на розрахункову одиницю експлуатації предмета закупівлі; 11) строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій; 12) валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції; 13) мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції; 14) кінцевий строк подання тендерних пропозицій; 15) розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 16) розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати); 17) прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками; 18) вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг; 19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації. Тендерна документація може містити правила зазначення в договорі про закупівлю грошового еквівалента в національній чи іноземній валюті за офіційним курсом, установленим Національним банком України станом на дату проведення електронного аукціону. Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників, а також вимог щодо документального підтвердження інформації про відповідність вимогам тендерної документації, якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації" та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним. Замовникам забороняється вимагати від учасників засвідчувати документи (матеріали та інформацію), що подаються у складі тендерної пропозиції, печаткою та підписом уповноваженої особи, якщо такі документи (матеріали та інформація) надані у формі електронного документа через електронну систему закупівель із накладанням електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, відповідно до вимог Закону України "Про електронні довірчі послуги".

Приписами частини першої статті 18 Закону № 922-VIII передбачено, що Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав і законних інтересів осіб, пов`язаних з участю у процедурах закупівлі, утворює Комісію (комісії) з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель та здійснює інші повноваження, визначені цим Законом та Законом України «Про Антимонопольний комітет України». Рішення Комісії з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель ухвалюються від імені Антимонопольного комітету України.

Повноваження, порядок утворення та функціонування Комісії з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель встановлюються відповідно до цього Закону та Закону України «Про Антимонопольний комітет України».

За змістом частини шістнадцятої статті 18 Закону № 922-VIII орган оскарження розглядає скаргу та приймає рішення на підставі інформації, розміщеної в електронній системі закупівель станом на момент подання скарги, та інформації, одержаної за скаргою.

Для розгляду скарг орган оскарження має право запитувати і отримувати в електронному вигляді у замовників, учасників процедури закупівлі, контролюючих органів, Уповноваженого органу, інших осіб відповідні інформацію, документи та матеріали щодо проведення процедур закупівель. Порядок організації формування таких запитів та отримання інформації через електронну систему закупівель визначається Регламентом роботи Комісії з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель.

Замовники, учасники процедури закупівлі, контролюючі органи, Уповноважений орган, інші особи протягом трьох робочих днів з дня отримання запиту органу оскарження, але не пізніше дня, що передує дню розгляду скарги, повинні подати до органу оскарження шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель відповідні інформацію, документи та матеріали щодо проведення процедур закупівель.

Інформація, документи та інші матеріали, які суб`єкт оскарження та/або замовник вважають необхідними долучити до розгляду скарги, повинні бути подані не пізніше ніж за три робочі дні до дати розгляду скарги Комісією з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель через електронну систему закупівель.

Згідно з частинами вісімнадцятою - двадцять четвертою статті 18 Закону № 922-VIII за результатами розгляду скарги орган оскарження має право прийняти рішення:

1) про встановлення або відсутність порушень процедури закупівлі (у тому числі порушення порядку оприлюднення або неоприлюднення інформації про процедури закупівлі, передбаченої цим Законом);

2) про заходи, що повинні вживатися для їх усунення, зокрема зобов`язати замовника повністю або частково скасувати свої рішення, надати необхідні документи, роз`яснення, усунути будь-які дискримінаційні умови (у тому числі ті, що зазначені в технічній специфікації, яка є складовою частиною тендерної документації), привести тендерну документацію у відповідність із вимогами законодавства або за неможливості виправити допущені порушення відмінити процедуру закупівлі

Орган оскарження за результатами розгляду скарги приймає обґрунтоване рішення, в якому зазначаються:

1) висновок органу оскарження про наявність або відсутність порушення процедури закупівлі;

2) висновок органу оскарження про задоволення скарги повністю чи частково або про відмову в її задоволенні;

3) підстави та обґрунтування прийняття рішення;

4) у разі якщо скаргу задоволено повністю або частково - зобов`язання усунення замовником порушення процедури закупівлі та/або відновлення процедури закупівлі з моменту попереднього законного рішення чи правомірної дії замовника.

Рішення органу оскарження містить таку інформацію:

1) найменування органу оскарження;

2) короткий зміст скарги;

3) мотивувальну частину рішення;

4) резолютивну частину рішення;

5) строк оскарження рішення.

Протягом одного робочого дня після прийняття рішення за результатами розгляду скарги орган оскарження в електронній системі закупівель надає інформацію про резолютивну частину рішення та протягом трьох робочих днів з дня його прийняття розміщує рішення в електронній системі закупівель. Рішення за результатами розгляду скарги відразу після розміщення в електронній системі закупівель автоматично оприлюднюється в електронній системі закупівель і надсилається суб`єкту оскарження та замовнику.

Рішення органу оскарження набирають чинності з дня їх прийняття та є обов`язковими для виконання замовниками, особами, яких вони стосуються.

Якщо рішення органу оскарження, прийняте за результатами розгляду органу оскарження, не було оскаржене до суду, таке рішення має бути виконано не пізніше 30 днів з дня його прийняття органом оскарження.

Рішення органу оскарження може бути оскаржене суб`єктом оскарження, замовником до окружного адміністративного суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, протягом 30 днів з дня його оприлюднення в електронній системі закупівель.

Право на оскарження не обмежує права суб`єкта оскарження на звернення до суду без попереднього звернення до органу оскарження.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Київський окружний адміністративний суд встановив наступне.

20 лютого 2025 року на порталі електронної системи закупівель PROZORRO (далі - ЕСЗ) замовник оприлюднив оголошення по відкриті торги з особливостями за предметом закупівлі: «ДК 021:2015:85110000-3: Послуги лікувальних закладів та супутні послуги (Послуги з проведення патологогістологічних досліджень)» за ідентифікатором закупівлі UA-2025-02-20-005421-a.

Серед документів оприлюднено Додаток 2 «Перелік документів, які вимагаються для підтвердження відповідності тендерної пропозиції учасника кваліфікаційним та іншим вимогам замовника». Пунктом 15 Додатку 2 встановлено, що учасник процедури закупівлі повинен надати Сертифікат зовнішньої оцінки якості відповідно до предмету закупівлі.

Згідно з інформацією розміщеною на порталі, тендерні пропозиції подали два учасники - ТОВ «Б.М.Л.» і ТОВ «Сілмедгруп».

26 березня 2025 року, замовник відхилив тендерну пропозицію скаржника - ТОВ «Сілмедгруп» на підставі абзацу 5 підпункту 1 пункту 44 постанови Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування» (далі Особливості) у зв`язку з тим, що скаржник не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у складі своєї тендерної пропозиції, та/або змінив предмет закупівлі (його найменування, марку, модель тощо) під час виправлення виявлених замовником невідповідностей, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей.

27 березня 2025 року замовник визнав переможцем відкритих торгів ТОВ "Б.М.Л." і повідомив про намір укласти з ним договір.

28 березня 2025 року ТОВ «Сілмедгруп» подало в Комісію скаргу щодо порушення замовником порядку проведення процедури закупівлі, в якій просило зобов`язати замовника скасувати рішення про відхилення тендерної пропозиції ТОВ «Сілмедгруп» та рішення про визначення переможцем закупівлі ТОВ «Б.М.Л.».

Рішенням Комісії № 5025-р/пк-пз від 01 квітня 2025 року, скарга була прийнята до розгляду і замовнику надано два робочі дні для надіслання в електронному вигляді органу оскарження відповідні пояснення, документи та матеріали щодо проведення Процедури закупівлі шляхом розміщення їх на веб-порталі уповноваженого органу.

03 квітня 2025 року замовник розмістив пояснення і документи до нього на веб-порталі уповноваженого органу, в Електронній системі закупівель.

08 квітня 2025 року Комісія прийняла рішення № 5543-р/пк-пз, яким скаргу ТОВ «Сілмедгруп» задовольнила та зобов`язала Комунальне некомерційне підприємство "Консультативно-діагностичний центр" Шевченківського району міста Києва () скасувати рішення про відхилення тендерної пропозиції товариства з обмеженою відповідальністю "СІЛМЕДГРУП" () та рішення про визначення товариства з обмеженою відповідальністю "Б.М.Л." () переможцем за процедурою закупівлі "Послуги з проведення патологогістологічних досліджень", оголошення про проведення якої оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу за № UA-2025-02-20-005421-a.

Як вбачає суд з рішення, Комісія встановила, що пункт 15 Додатку 2 Тендерної документації містив умову про надання учасником Сертифікату зовнішньої оцінки якості відповідно до предмету закупівлі та що замовник оприлюднив на веб-порталі Уповноваженого органу вимогу до скаржника, в якій зазначено про виявлені невідповідності в документах скаржника, зокрема про відсутність сертифікат зовнішньої оцінки якості відповідно до предмету закупівлі, як того вимагає пункт 15 Додатку 2 Тендерної документації.

Проте, Комісія не дала правової оцінки цим фактам, як підставі для відхилення тендерної пропозиції скаржника. З мотивів рішення вбачається, що Комісія прийняла наданий скаржником Сертифікат на систему управління якістю ДСТУ ISO 9001:2015 "Системи управління якістю. Вимоги" за Сертифікат зовнішньої оцінки якості відповідно до предмету закупівлі, що привело до помилкового висновку Комісії про те, що замовник неправомірно відхилив тендерну пропозицію скаржника.

Згідно частини 9 статті 26 Закону «Про публічні закупівлі», учасник процедури закупівлі виправляє невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій, шляхом завантаження через електронну систему закупівель уточнених або нових документів в електронній системі закупівель протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей.

Замовник розглядає подані тендерні пропозиції з урахуванням виправлення або невиправлення учасниками виявлених невідповідностей.

Скаржник, у відведений законом та замовником термін, не виконав вимогу замовника та не усунув порушення і не надав Сертифікату зовнішньої оцінки якості відповідно до предмету закупівлі, як того вимагає пункт 15 Додатку 2 Тендерної документації.

Пунктом 2 частини 1 статті 31 Закону «Про публічні закупівлі» передбачено, що замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства.

Згідно абзацу 5 підпункту 1 пункту 44 постанови Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування» (далі Особливості), замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли учасник процедури закупівлі не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у складі своєї тендерної пропозиції, та/або змінив предмет закупівлі (його найменування, марку, модель тощо) під час виправлення виявлених замовником невідповідностей, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей.

Вказані норми Особливостей і закону є імперативними та не передбачають виключень. Відхилення тендерних пропозицій учасників процедури закупівлі у разі наявності зазначених вище підстав є обов`язком замовника.

Судом встановлено, що замовник на підставі рішення уповноваженої особи (протокол №66 від 26.03.2025 р.), правомірно відхилив пропозицію скаржника.

Суд констатує, що Комісія не вмотивовано погодилась з доводами Скаржника про правомірність надання ним Сертифікату на систему управління якістю ДСТУ ISO 9001:2015 "Системи управління якістю. Вимоги" як аналога Сертифікату зовнішньої оцінки якості, який вимагався пунктом 15 Додатку 2 Тендерної документації.

Оцінюючи документи тендерних пропозицій учасників, як при відхиленні тендерної пропозиції скаржника, так і при визначення ТОВ «Б.М.Л.» переможцем торгів, замовник не брав до уваги і не оцінював подані учасниками Сертифікати на систему управління якістю ДСТУ ISO 9001:2018 та ДСТУ ISO 9001:2015, та як вони не вимагались тендерними умовами замовника.

У відповідності до підпункту 9 пункту 13 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з медичної практики, затверджених постановою КМУ від 02.03.2016 № 285 визначено, що ліцензіат зобов`язаний забезпечувати внутрішньолабораторний і зовнішній контроль якості лабораторних вимірювань (у разі наявності в структурі закладу лабораторії).

Пунктом 16 Ліцензійних умов встановлено, що суб`єкт господарювання, який має у своїй структурі клініко-діагностичні лабораторії (біохімічні, імунологічні, вірусологічні, мікробіологічні, медико-генетичні, патогістологічні та інші), забезпечує їх атестацію/акредитацію, зовнішній та внутрішній контроль якості досліджень і вимірювань.

Вказані вимоги є предметом перевірки контролюючим органом за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері господарської діяльності з медичної практики, що підлягає ліцензуванню у відповідності до наказу МОЗ України від 05.03.2019 № 500 "Про затвердження переліку питань та уніфікованої форми акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері господарської діяльності з медичної практики, що підлягає ліцензуванню".

Згідно пункту 20 частини 1 статті 1 Закону "Про стандартизацію", стандарт - нормативний документ, заснований на консенсусі, прийнятий визнаним органом, що встановлює для загального і неодноразового використання правила, настанови або характеристики щодо діяльності чи її результатів, та спрямований на досягнення оптимального ступеня впорядкованості в певній сфері.

Відповідно до пункту 5.6.3. стандарту ДСТУ 15189-2015 "Медичні лабораторії - Вимоги до якості та компетентності", затверджений наказом ДП "УКРНДНЦ" від 22.06.2015 № 61, лабораторія повинна брати участь у програмі (програмах) міжлабораторних порівнянь (таких як програми зовнішнього оцінювання якості або програми перевірки професійного рівня), які є прийнятними для дослідження та інтерпретації результатів дослідження. Лабораторія повинна відслідковувати результати участі в програмі (програмах) міжлабораторного порівняння і брати участь у впровадженні коригувальних дій, якщо встановлені вимоги до функціональних характеристик не виконуються.

Суд перевірив аргумент позивача та погоджується, що Сертифікат на систему управління якістю ДСТУ ISO 9001:2015 "Системи управління якістю. Вимоги" та Сертифікат зовнішньої оцінки якості є різними документами. Сертифікат ДСТУ ISO 9001:2015 не є підтвердженням того, що лабораторія забезпечує зовнішню оцінку якості лабораторних досліджень. Сертифікат не є документом, що підтверджує участь в програмах зовнішньої оцінки якості лабораторних досліджень.

А відтак, скаржник не виконав вимогу замовника, встановлену пунктом 15 Додатку 2 Тендерної документації і не надав Сертифікату зовнішньої оцінки якості відповідно до предмету закупівлі, що стало правомірною і вмотивованою підставою для відхилення тендерної пропозиції скаржника і визнання позивача переможцем закупівлі, який надав такий Сертифікат і підтвердив свою відповідність вимогам Тендерної документації.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин (ч.2 цієї статті).

Відповідно до частини 2 статті 2 названого Кодексу у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Оцінюючи наявні в справі докази в їх сукупності та пояснення сторін, суд доходить висновку, що відповідачем не доведена правомірність свого рішення, у зв`язку із чим адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Б.М.Л.» підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з наявного у матеріалах справи копії платіжної інструкції №2411 від 14.04.2025 про сплату судового збору, позивачем під час звернення з даним позовом до суду сплачено судовий збір у розмірі 3 028,00 грн. Відтак, враховуючи розмір задоволених позовних вимог, суд присуджує на користь позивача судові витрати у межах вказаної суми.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити в повному обсязі.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель № 5543-р/пк-пз від 08.04.2025 року.

3. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Б.М.Л.» (, 01054, місто Київ, вул. Богдана Хмельницького, буд. 33/34, офіс 4) судові витрати зі сплати судового збору в сумі 3 028 (три тисяч двадцять вісім) гривень за рахунок бюджетних асигнувань Антимонопольного комітету України (, м. Київ, вул. Митрополита Василя Липківського, 45).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Терлецька О.О.