Справа № 240/14068/25
Суддя: Леміщак Дмитро Михайлович
Дата ухвалення: 2025-06-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

26 червня 2025 року м. Житомир справа № 240/14068/25

категорія 106030200

Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Леміщака Д.М., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Житомирській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Житомирській області, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Житомирській області № ?802 від 28.04.2025, яким ОСОБА_1 було притягнуто до дисциплінарної відповідальності, а саме звільнення зі служби в поліції;

- поновити ОСОБА_1 на посаді поліцейського з реагування патрульної поліції сектору поліцейської дільниці № ?1 відділення поліції № ?3 Житомирського районного управління поліції № ?2 Головного управління Національної поліції в Житомирській області;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Житомирській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу (за період з 29.04.2025 по 22.05.2025) у розмірі 25450,20 грн.

12.06.2025 представником відповідача до суду було подано заяву про залишення позовної заяви без розгляду.

Заява мотивована тим, що позовна заява про оскарження наказу ГУНП в Житомирській області № ?802 від 28.04.2025 подана до Житомирського окружного адміністративного суду 23.05.2025 (згідно даних надходження позовної заяви до підсистеми «Електронний суд» ЄСІТС).

Стаття 31 Дисциплінарного статуту зазначає порядок оскарження дисциплінарного стягнення, застосованого у період дії воєнного стану. Так, зокрема ч. 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту встановлено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

30.04.2025 позивачу було надіслано наказ ГУНП в Житомирській області від 30.04.2025 № ? 278 о/с, яким ОСОБА_1 було звільнено зі служби, та наказ ГУНП в Житомирській області від 28.04.2025 № ?802, яким позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення.

Спірні накази позивачем отримано 06.05.2025, про що позивач самостійно зазначив у позовній заяві, тобто 15-денний строк завершився 21.05.2025.

Відповідача зазначив, що позивач жодним чином не обґрунтував, чому не мав об`єктивної можливості своєчасно дізнатись про прийняття оскаржуваного наказу та звернутись до суду в межах встановлених Кодексом адміністративного судочинства України строків звернення до суду.

Розглянувши подану заяву про залишення позову без розгляду, суд зазначає таке.

Відповідно до ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині другій статті 122 цього Кодексу.

Таким спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, встановлений частиною п`ятою статті 122 КАС України.

При цьому, служба в поліції має особливий характер та всі правовідносини побудовані на спеціальних нормах законодавства України, таких як Дисциплінарний статут Національної поліції України, Закон України "Про Національну поліцію", інші відомчі нормативно-правові акти.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Закону України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № ?580-VІІІ підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується Законом.

Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № ?2337-VIII, визначено сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Указом Президента України від 24.02.2022 № ?64/2022, затвердженого Законом України № ?2102-ІХ від 24.02.2022, в Україні введено воєнний стан з 24 лютого 2022, який триває по сьогоднішній день.

Законом України від 15.03.2022 № 2123-IX «Про внесення змін до законів України «Про Національну поліцію» та «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану» (далі - Закон № 2123-IX) внесено зміни до указаних нормативно-правових актів. Зокрема, Дисциплінарний статут доповнено розділом V «Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану», яким з 01.05.2022, зокрема, запроваджено інші строки звернення до суду.

Суд звертає увагу, що приймаючи Закон № 2123-ІХ та доповнюючи Дисциплінарний статут розділом V «Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану», зокрема щодо встановлення такого короткого строку на оскарження дисциплінарного стягнення, законодавець мав на меті оптимізувати діяльність поліції, у тому числі, під час дії режиму воєнного стану, та врегулювати питання діяльності поліції передусім в умовах воєнного стану.

Тобто внесення відповідних змін до Дисциплінарного статуту спрямовані на забезпечення діяльності поліції та ефективного виконання нею завдань в умовах воєнного стану, а також задля швидкого та оперативного реагування на дії (бездіяльність) поліцейського, у разі кваліфікування їх як такі, що можуть виразитися у грубому порушенні службової дисципліни в умовах посиленого варіанту службової діяльності та (або) підриву авторитету Національної поліції України в цілому.

Тому спірні правовідносини розглядаються з урахуванням норм права, які визначені у зазначеному розділі Дисциплінарного статуту НПУ, на час воєнного стану в державі.

Згідно з ч. 4 ст. 31 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" у період дії воєнного стану поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Як вбачається із поданого адміністративного позову предметом розгляду у вказаній справі є наказ начальника Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 28.04.2025 № ?802 "Про застосування дисциплінарного стягнення", який позивач отримав 06.05.2025, тому днем виникнення підстав для звернення до суду є 06.05.2025, про що зазначає сам позивач.

У той же час адміністративний позов було подано 23.05.2025, тобто з пропуском п`ятнадцятиденного строку.

На думку суду, до правовідносин, які склались у цій справі, необхідно застосовувати положення частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту, які передбачають оскарження наказу про застосування до нього дисциплінарного стягнення протягом 15 днів з дня ознайомлення з відповідним наказом.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Суд зазначає, що у випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут Національної поліції України.

При цьому за наявності розбіжностей загальних і спеціальних (виняткових) норм, необхідно керуватися принципом Lex specialis (лат. - спеціальний закон, спеціальна норма), відповідно до якого при розбіжності загального і спеціального закону діє спеціальний закон, а також принципом Lex specialis derogat generali, суть якого зводиться до того, що спеціальний закон скасовує дію (для цієї справи) загального закону; спеціальна норма має перевагу над загальною.

У разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.

Саме такий підхід застосував Верховний Суд у постанові від 29.01.2019 у справі № ?807/257/14. Крім того, про перевагу норм lex specialis над іншими загальними нормами зазначає у своїх рішеннях і Європейський суд з прав людини (п. 69 рішення у справі "Ніколова проти Болгарії" № ?7888/03 тощо).

У свою чергу, під часовими колізіями слід розуміти такі колізії, що виникають внаслідок видання в різний час з того ж самого питання принаймні двох норм права.

Правила конкуренції, крім вищезазначеного, можуть випливати з часової послідовності прийняття норм. За загальним правилом, нова норма припиняє дію старої норми, якщо вони суперечать одна одній (lex posterior derogat legi priori). У співвідношенні між звичайними законами, які суперечать один одному, "молодша норма" припиняє суперечливу до неї "старшу": цей підхід виходить з того, що існуюче право при виданні нової норми може бути змінене без особливих проблем.

Тобто у контексті цього судового спору застосуванню підлягає Дисциплінарний статут Національної поліції України, яким передбачені порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення.

Аналогічний правовий висновок висловлений Верховним Судом у постановах від 08.02.2023 у справі № 120/7567/22, від 31.05.2023 у справі № 160/9356/22, від 31.10.2023 у справі № 340/4394/22, від 30.11.2023 у справі № 500/1224/23, від 28.03.2024 у справі № 420/22052/23, від 30.09.2024 у справі № 520/5571/24, від 04.10.2024 у справі № 580/4340/24, від 27.12.2024 у справі № 420/13235/24, від 17.04.2025 у справі № 140/7715/24.

Отже, законодавець чітко пов`язав виникнення права на оскарження застосованого до поліцейського дисциплінарного стягнення та обчислення строку на таке оскарження - з моменту ознайомлення особи з наказом про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Представник позивача подав клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду, мотивуючи це тим, що позивач очікував на набрання законної сили постановою Хорошівського районного суду Житомирської області від 30.04.2025 у справі № ?276/692/25, яка набрала законної сили 12.05.2025, про що йому стало відомо 20.05.2025 з даних Єдиного державного реєстру судових рішень. Також позивач проживає в сільській місцевості, через що мав обмежений доступ до професійної правничої допомоги, а договір з адвокатом було укладено лише 22.05.2025, після чого позовну заяву подано 23.05.2025.

Суд зауважує, що підстави пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання, заяви (скарги).

Отже, лише наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації права звернення із позовом у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск такого строку з поважних причин.

Поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася із адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

По суті заявленого клопотання суд зауважує, що з даних Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що постанова Хорошівського районного суду Житомирської області від 30.04.2025 у справі № ?276/692/25 набрала законної сили 12.05.2025, а до суду позивач звернувся лише 23.05.2025. Позивач, будучи обізнаним про скорочені строки звернення до суду, по-перше, не був зобов`язаний очікувати набрання законної сили постановою, оскільки строк оскарження дисциплінарного стягнення обчислюється з дня ознайомлення з наказом по особовому складу, тобто з 06.05.2025, а по-друге, з незрозумілих суду причин дізнався про набрання законної сили постановою лише 20.05.2025. Суд звертає увагу, що відповідно до статті 287 Кодексу України про адміністративні правопорушення постанову у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 цього Кодексу, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим. Постанова суду про накладення адміністративного стягнення може бути оскаржена в порядку, визначеному цим Кодексом. За змістом частин 1 та 2 статті 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу. Суд також враховує той факт, що єдиним суб`єктом, який міг оскаржити постанову Хорошівського районного суду Житомирської області від 30.04.2025 у справі № ?276/692/25, є особа, щодо якої її винесено, тобто сам позивач. Будь-яких доказів того, що у позивача були відсутні можливості отримати інформацію про набрання постановою законної сили раніше, ніж 20.05.2025, суду не надано.

Крім того, звернення за професійною правничою допомогою є безумовним правом позивача, але його реалізація не звільняє від обов`язку дотримуватися процесуальних строків. Право на правову допомогу, гарантоване статтею 59 Конституції України, передбачає свободу вибору часу та способу отримання такої допомоги, однак відповідальність за своєчасність звернення до суду лежить виключно на позивачеві. Звернення до адвоката лише 22.05.2025, тобто вже після закінчення строку звернення до суду, не може вважатися об`єктивною перешкодою для подання позову в установлений законом строк, оскільки позивач мав достатньо часу для організації правової підтримки. Наведені вище обставини свідчать виключно про організацію позивачем процесу з підготовки позовної заяви, що є суто суб`єктивною причиною.

Європейський суд з прав людини у справі «Олександр Шевченко проти України» наголосив, що пропуск строку може бути виправданим лише за наявності серйозних об`єктивних обставин, таких як форс-мажор чи інші непереборні перешкоди, які у цій справі відсутні. Таким чином, суд доходить висновку, що клопотання позивача про поновлення строку є необґрунтованим.

Суд звертає увагу, що строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, та запобігає зловживанням.

Інститут строків в судовому процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Стаббінгс та інші проти Великобританії» (Stubbings and Others v. the United Kingdom, §§ 51-52) визначено, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду визначені у статті 123 КАС України, відповідно до якої у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву. Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених ч. 3 та 4 ст. 123 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 240 КАС України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

При цьому, залишення позовної заяви без розгляду та надання позивачу права в межах розумних строків та при дотриманні всіх інших вимог процесуального закону на повторне звернення до суду з такою позовною заявою, не є обмеженням доступу до суду, гарантованого пунктом 8 частини другої статті 129 Конституції України.

Суд наголошує, що дотримання строку звернення за захистом своїх прав є однією з умов реалізації процесуальних прав і тісно пов`язано з реалізацією права на справедливий суд.

Враховуючи те, що позивачем пропущено строк звернення до адміністративного суду, позовну заяву слід залишити без розгляду.

На підставі наведеного та керуючись ст. 122, 123, 240, 248, 250, 255, 295 КАС України, суд

ухвалив:

У задоволенні клопотання представника позивача про поновлення строку на звернення до суду відмовити.

Заяву Головного управління Національної поліції в Житомирській області про залишення позовної заяви без розгляду задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Житомирській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею та може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Д.М. Леміщак

26.06.25