Справа № 640/27736/21
Суддя: Чаплик Ірина Дмитрівна
Дата ухвалення: 2025-06-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

25 червня 2025 рокусправа № 640/27736/21

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючої судді Чаплик І.Д.,

секретар судового засідання Драганчук О.В.,

за участю:

представника відповідача Федоренко А.О.,

розглянувши у підготовчому засіданні у місті Львові в режимі відеоконференції в порядку загального позовного провадження клопотання відповідача про залишення позову без розгляду в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КОМПАНІЯ КИТ» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування рішень,

в с т а н о в и в

Товариство з обмеженою відповідальністю «КОМПАНІЯ КИТ» (адреса місцезнаходження: 03037, м. Київ, пр-т Валерія Лобановського, 56/21; ) звернулось до Окружного адміністративного суду м. Києва із позовом до Головного управління ДПС у м. Києві (адреса місцезнаходження: 04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19; ), у якому просить:

визнати протиправним та скасувати податкові повідомлення-рішення №4 та №4 від 03.06.2021.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що Головним управлінням ДПС у м. Києві на підставі Наказу № 2537-п від 24.03.2021 було проведено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ «КОМПАНІЯ КИТ», за результатами якої 09.04.2021 складено акт № 28513/26-15-07-04-04/37316320, яким встановлено порушення ТОВ «КОМПАНІЯ КИТ» п. 44.1 ст. 44, п. 198.1, п. 198.3, п. 198.6 ст. 198, п. 201.10 ст. 201 ПК України від 02.12.2010 № 2755-VI по взаємовідносинах із ТОВ «ЕСІМА-ОПТ ЛТД» та ТОВ «ПРОТЕКТОТОРГ» щодо здійснення господарських операцій. В результаті перевірки встановлено факт заниження податку на додану вартість в періоді, що перевірявся, на загальну суму 498 956 грн., у тому числі: за вересень 2019 року в сумі 384 273 грн; за жовтень 2019 року в сумі 114 683 грн; та завищено від`ємне значення з ПДВ, що зараховується до складу наступного звітного періоду, на суму 615 867 гривень, в тому числі за жовтень 2019 року 615 867 гривень. На підставі вищевикладеного висновку та акту, ГУ ДПС у м. Києві винесено податкові повідомлення-рішення: 1) від 03 червня 2021 № 4, яким ТОВ «КОМПАНІЯ КИТ» збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт та послух) на 623 695 грн. з яких за податковими та/або іншими зобов`язаннями 498 956 грн і штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) 124 739 грн. 2) від 03 червня 2021 № 4, яким ТОВ «КОМПАНІЯ КИТ» зменшено розмір від`ємного значення податку на додану вартість на 615 867 грн за жовтень 2019 (в звітному періоді за який подано податкову декларацію). Позивач не погоджується із фактом проведення перевірки та із висновками відповідача за її наслідками, а також із прийнятими податковими повідомленнями-рішеннями, у зв`язку із чим звернувся до суду із цим позовом.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 08.10.2021 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Відповідач 19.11.2021 подав відзив на позовну заяву, у якому просив відмовити в задоволенні позовних вимог повністю. Відзив обґрунтований тим, що дії по проведенню перевірки, дії щодо формування наказу та безпосередньо дії по складанню акту перевірки є функціональними обов`язками ДПІ та самі по собі не створюють для позивача будь-яких негативних наслідків та не покладають на позивача податкових обов`язків, дії відповідача у зв`язку із визначенням висновків в акті перевірки, дії щодо формування наказу та дії по складанню акту не порушують, та не можуть порушувати прав позивача, оскільки лише рішення, прийняте за результатами перевірки створює для платника податків правові наслідки у вигляді, зокрема, виникнення обов`язку сплатити певну суму податків. Також зазначає, що відображенню у податковій звітності підлягає лише та господарська операція, яка фактично відбулась та підтверджена, зміст якої лише був відображений в первинних документах. Тому, така господарська операція спрямована лише на формування платником податкового кредиту у зв`язку із відображенням її змісту у первинних документах, тобто ТОВ «КОМПАНІЯ КИТ» задекларувало операції з придбання товарів по операціях із контрагентами без належного підтвердження їх формування первинними документами та даними бухгалтерського обліку. Виходячи з вищенаведеного, відображенню у бухгалтерському обліку та податковій звітності підлягає лише та господарська операція, яка фактично відбулась, при наявності первинного документу, що підтверджує таку господарську операцію. Враховуючи викладене вище, а також беручи до уваги матеріали (наявну податкову інформацію, судові ухвали), придбання товарів оформлювалось лише документально у контрагентів ТОВ «ЕКСІМА-ОПТ ЛТД» та ТОВ «ПРОТЕКТОРТОРГ» (на адресу ТОВ «КОМПАНІЯ КИТ») без наявності у них необхідних трудових та матеріально-технічних ресурсів.

Позивач 16.12.2021 подав письмові пояснення по справі, у яких зазначив, що норми податкового законодавства не ставлять у залежність достовірність даних податкового обліку платника податків від дотримання податкової дисципліни його контрагентами, якщо цей платник (покупець) мав реальні витрати у зв`язку з придбанням товарів (робіт). Порушення певними постачальниками товару (робіт, послуг) у ланцюгу постачання вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності не може бути підставою для висновку про порушення покупцем товару (робіт, послуг) вимог закону щодо формування податкового кредиту, тому платник податків (покупець товарів (робіт, послуг)) не повинен зазнавати негативних наслідків, зокрема, у вигляді позбавлення права на податковий кредит, за можливу неправомірну діяльність його контрагента.

Статтями 1-2 Закону України від 13.12.2022 № 2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» (далі Закон №2825-ІХ) постановлено ліквідувати Окружний адміністративний суд міста Києва та утворити Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до частини третьої статті 29 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у разі ліквідації або припинення роботи адміністративного суду справи, що перебували у його провадженні, невідкладно передаються до суду, визначеного відповідним законом або рішенням про припинення роботи адміністративного суду, а якщо такий суд не визначено - до суду, що найбільш територіально наближений до суду, який ліквідовано або роботу якого припинено.

Абзацами 2, 4 пункту 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону №2825-ІХ (в редакції Закону України від 16.07.2024 № 3863-IX «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" щодо забезпечення розгляду адміністративних справ») визначено, що з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

Інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом України "Про внесення зміни до пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" щодо забезпечення розгляду адміністративних справ", але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України. Справи, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України, до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

Наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 №399, на виконання вимог Закону України "Про внесення зміни до пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" щодо забезпечення розгляду адміністративних справ" (далі - Закон), який визначає порядок передачі нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративних судових справ іншим окружним адміністративним судам України, затверджено Порядок передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва (далі Порядок №399).

Пунктами 4-7 Порядку № 399 визначено, що на розгляд та вирішення судам підлягають передачі судові справи, які нерозглянуті ОАСК та передані до КОАС, але до набрання чинності Законом, не розподілені між суддями. Матеріали щодо розгляду та вирішення окремих процесуальних питань у межах нерозглянутих судових справ підлягають передачі до судів, визначених у результаті автоматизованого розподілу судових справ між судами, проведеного відповідно до правил, установлених цим Порядком. Судові справи, вказані у переліку, які підлягають передачі судам, мають бути зареєстровані в базі даних. Перелік складається відповідальною особою протягом семи робочих днів після опублікування цього Порядку за формою, визначеною у додатку 1 до Порядку, та формується в електронній формі із застосуванням КЕП.

Відповідно до пункту 19 Порядку № 399 відповідальною особою протягом семи робочих днів після отримання результатів автоматизованого розподілу судових справ на підставі протоколу формується перелік судових справ у електронній формі із застосуванням КЕП за формою, визначеною у додатку 3 до Порядку, про визначені суди із зазначенням єдиних унікальних номерів судових справ.

За наслідками автоматизованого розподілу судових справ між судами визначено суд для розгляду справи №640/27736/21 Львівський окружний адміністративний суд.

Матеріали справи №640/27736/21 було направлено до Львівського окружного адміністративного суду та отримано судом 03.02.2025.

Ухвалою від 10.02.2025 прийнято справу до провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідач 25.02.2025 подав додаткові пояснення у справі, у яких просив при прийнятті рішення по справі врахувати усі попередньо подані відповідачем процесуальні документи, які наявні в матеріалах справи.

Ухвалою від 09.04.2025 суд постановив перейти до розгляду справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КОМПАНІЯ КИТ» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування рішень за правилами загального позовного провадження. Призначено у справі підготовче судове засідання на 07 травня 2025 року.

Судове засідання, заплановане на 07.05.2025 було відкладене на 04.06.2025 у зв`язку з неявкою сторін по справі.

02.06.2025 представником відповідача заявлено клопотання про розгляд справи в режимі відеоконференції.

Ухвалою від 03.06.2025 клопотання задоволено, а судове засідання у справі №640/27736/21, яке призначене на 04 червня 2025 року о 13:20 год. постановлено проводити в режимі відеоконференції з використанням комплексу технічних засобів та підсистеми відеоконференцзв`язку «ВКЗ» за участю представника відповідача.

У підготовче засідання 04.06.2025 позивач та його представник не з`явились, хоча були повідомлені про дату і час розгляду справи шляхом надсилання ухвал суду та судових повісток в електронний кабінет ЄСІТС.

Ухвалою від 04.06.2025 суд продовжив строк проведення підготовчого провадження у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КОМПАНІЯ КИТ» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування рішень на тридцять днів, відклав підготовче засідання на 25 червня 2025 року та запропонував учасникам справи надати суду письмові пояснення щодо актуальності цього спору та процесуальної позиції по суті заявлених позовних вимог; додаткові пояснення по суті заявлених вимог чи заперечення щодо обставин, які стосуються предмету даного спору та які виникли за період розгляду даної справи.

Копію ухвали від 04.06.2025 та копії судових повісток було надіслано позивачу та його представнику в електронний кабінет, що підтверджується довідками про доставку електронного листа.

24.06.2025 представник відповідача подала клопотання про залишення позову без розгляду, у якому зазначила, що позивач не з`являвся та не забезпечив явку свого представника в судові засідання 07.05.2025 та 04.06.2025, доказів щодо поважності причин неприбуття в судові засідання на вимогу суду не надав, заяв, клопотань про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило.

У підготовчому засіданні 25.06.2025 представник відповідача підтримала клопотання про залишення позову без розгляду, просила його задовольнити.

Позивач та його представник у підготовче засідання не з`явились, причин неявки не повідомили.

При розгляді клопотання відповідача про залишення позову без розгляду суд виходить із такого.

Відповідно до пунктів 6, 7 частини 2 статті 180 КАС України у підготовчому засіданні суд з`ясовує, зокрема, чи повідомили сторони про всі обставини справи, які їм відомі; чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом, чи причини їх неподання; пропонує учасникам справи надати суду додаткові докази або пояснення; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових та електронних доказів за їх місцезнаходженням; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання; вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше.

Відповідно до вимог частини першої статті 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з пунктами 1-2 частини третьої цієї статті, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), незалежно від причин неявки.

За правилами частини п`ятої статті 205 КАС України передбачено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Про час та місце підготовчого засідання 07.05.2025, 04.06.2025 та 25.06.2025 представник позивача був повідомлений належним чином, що підтверджується довідками про доставку електронного листа, які наявні в матеріалах справи.

Суд зазначає, що адвокат як представник бере участь у судовому процесі від імені особи (сторони чи третьої особи), інтереси якої він представляє, відповідно наділений правами та обов`язками останньої (за умови, що в ордері немає застережень про обмеження повноважень адвоката). Участь адвоката як представника у судовому процесі головним чином полягає в реалізації процесуальних прав та обов`язків особи, яку він представляє, від імені цієї особи і для цієї особи. Це означає також, що процесуальні дії / рішення / позиція представника в судовому процесі створюють юридичні наслідки [саме] для особи, від імені якої він діє, і остання має теж це розуміти.

Участь сторони в судовому процесі через свого представника (адвоката), що є правом сторони, дозволяє суду здійснювати офіційну процесуальну комунікацію із цим представником, відтак застосовувати до учасника справи, від імені якого цей представник діє, передбачені процесуальним законом наслідки, якщо виникнуть відповідні підстави.

До таких висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 11 липня 2024 року у справі № 9901/236/21.

Таким чином, ухвала про перехід у загальне позовне провадження від 09.04.2025 та повістки про виклик у підготовче засідання на 07.05.2025, 04.06.2025 та 25.06.2025 вважаються належним чином врученими позивачу, а останній в силу приписів частини 10 статті 126 КАС України вважається таким, що належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи на судові засідання 07.05.2025, 04.06.2025 та 25.06.2025.

За правилами пункту 4 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Частина 2 статті 44 КАС України передбачає, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, а згідно з частиною 1 статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до частини другої статті 131 КАС України учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Позивач про причини неявки, у тому числі, про їх поважність суду не повідомляв, заяви про розгляд справи за його відсутності не подавав.

Слід зазначити, що неприбуття в підготовче/судове засідання позивача є повторним, коли ні позивач, ні його представник вдруге не прибули на розгляд справи і в суду є достовірні докази про те, що обидва рази позивача було належним чином повідомлено про необхідність з`явлення до судового засідання та про дату, час та місце судового розгляду справи.

Поняття повторності означає вчинення дії знову, основною ознакою повторності є здійснення аналогічного, тотожного. А тому повторне неприбуття, як підстава для залишення позовної заяви без розгляду, означає неявку у підготовче/судове засідання два чи більше разів без поважних причин або без повідомлення про причини неприбуття протягом усього розгляду справи.

Таким чином, позивач повторно не прибув в судове засідання і така неявка, зважаючи на предмет позову, обсяг та зміст доказів, які потребують дослідження під час судового розгляду, перешкоджає розгляду справи. Такої ж позиції дотримується Верховний Суд в ухвалі від 22.08.2022 по справі №9901/519/21.

Одночасно суд зазначає, що законодавче формулювання ч.5 ст. 205 КАС України якщо неявка перешкоджає розгляду справи означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Великої Палати Верховного Суду від 18.12.2019 у справі № 9901/949/18 та від 27.05.2020 у справі № 9901/11/19.

Суд зазначає, що відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 4 КАС України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду. Тому, будучи ініціатором судового розгляду, позивач, у першу чергу, має активно, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи та дотримання процесуальних строків.

Враховуючи вищевикладене та з урахуванням того, що позивач, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце судового засідання 07.05.2025, 04.06.2025 та 25.06.2025 не з`явився до суду за відсутності на це причин, які б були визнані судом поважними, ненадходження до суду клопотань від позивача про розгляд справи за його відсутності, суд вважає, що позивач повторно не прибув в судове засідання без поважних причин, неявка позивача перешкоджає розгляду цієї адміністративної справи, а тому у суду наявні правові підстави для залишення позову Товариства з обмеженою відповідальністю «КОМПАНІЯ КИТ» без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі "Каракуця проти України").

Суд, зважаючи на значення спору для позивача, розцінює неприбуття в судові засідання позивача чи його представника, як втрату позивачем процесуального інтересу до розгляду та вирішення справи.

Згідно із ч. 4 ст. 240 КАС України особа, позов якої залишена без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись п.4 ч.1 ст.240, ст.ст. 241-246, 256, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

у х в а л и в :

клопотання відповідача про залишення позову без розгляду задовольнити.

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «КОМПАНІЯ КИТ» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування рішень - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу його право на повторне звернення до адміністративного суду в загальному порядку після усунення підстав, з яких позовна заява була залишена без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена.

Апеляційна скарга подається із врахуванням п.п.15.5 п.15 розділу VII Перехідні положення КАС України та абзацу 6 пункту 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону № 2825-IX до Шостого апеляційного адміністративного суду у п`ятнадцятиденний строк з дати складання ухвали.

Повний текст ухвали складено 26.06.2025.

СуддяЧаплик Ірина Дмитрівна