Справа № 640/3852/22
Суддя: Троянова О.В.
Дата ухвалення: 2025-06-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

17 червня 2025 року Справа №640/3852/22

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Троянова О.В., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання Державного бюро розслідувань про зловживання процесуальними правами в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Директора Державного бюро розслідувань ОСОБА_3, Державного бюро розслідувань про визнання протиправними дій та скасування наказу

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Директора Державного бюро розслідування ОСОБА_3, Державного бюро розслідування про визнання протиправними дій виконуючого обов`язки директора Державного бюро розслідувань ОСОБА_3 по затвердженню наказу Державного бюро розслідувань від 29.06.2021 року №373 "Про затвердження Переліку відомостей, що становлять службову інформацію у центральному апараті та територіальних управліннях Державного бюро розслідувань", його оприлюдненню на сайті Державного бюро розслідувань та направлення для виконання територіальним управлінням ДБР; визнання наказу Державного бюро розслідувань від 29.06.2021 року №373 "Про затвердження Переліку відомостей, що становлять службову інформацію у центральному апараті та територіальних управліннях Державного бюро розслідувань" протиправним та нечинним.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.02.2022 року відкрито провадження у адміністративній справі у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.07.2022 року залишено без розгляду адміністративний позов.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.09.2022 року ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.07.2022 року скасовано, справу направлено на продовження розгляду.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05 жовтня 2022 року прийнято справу до розгляду та продовжено її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 28 березня 2025 року суд прийняв до провадження справу, призначив її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

06.06.2022 до Окружного адміністративного суду міста Києва надійшло клопотання відповідача 2 про зловживання процесуальними правами, відповідно до якого просив винести окрему ухвалу щодо зловживання адвокатом Єрмолатіним В.І. процесуальними правами під час здійснення представництва інтересів ОСОБА_1 у справі №640/3852/22, та направити ухвалу про зловживання процесуальними правами адвокатом Єрмолатіним В.І. до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області, яке на час розгляду справи залишилось не вирішеним.

Клопотання обґрунтоване тим, що, на думку представника відповідача 2, метою безпідставного звернення до адміністративних судів ОСОБА_1 можуть бути наміри завдати незручності діяльність владного механізму, шляхом відволікання його від вирішення основних завдань, або помстою за ухвалені несприятливі для заявника процесуальні рішення або взагалі наслідком будь-яких, у тому числі, невмотивованих, особистих неуподобань, суспільній упередженості. яке залишилось на час розгляду справи не вирішеним.

Розглянувши клопотання відповідача про зловживання процесуальними правами адвокатом Єрмолатіним В.І. суд зазначає наступне.

Частиною 1 ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Відповідно до вимог ч.2 ст.9 КАС України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до вимог ст.244 КАС України, під час ухвалення рішення суд вирішує: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до частини першої статті 249 Кодексу адміністративного судочинства України суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.

У разі необхідності суд може постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними (ч.2 ст. 249 КАС України).

В окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення (ч.4 ст. 249 КАС України).

Окрема ухвала - це рішення, яким суд реагує на виявлені під час розгляду справи порушення закону, причини та умови, що сприяли вчиненню порушення. Окрема ухвала є формою профілактичного впливу судів на правопорушників.

Необхідність її винесення зумовлена завданнями адміністративного судочинства - захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень органів державної влади, місцевого самоврядування, їхніх посадових, службових осіб у процесі здійснення ними управлінських функцій.

Стаття 249 КАС України дає можливість суду відреагувати на деякі порушення закону, стосовно яких він не може самостійно вжити заходів для усунення цих порушень, причин та умов, що їм сприяли, для встановлення винних осіб та притягнення їх до юридичної відповідальності.

Суд вважає за необхідне зазначити, що окрема ухвала є формою реагування суду на порушення норм права, причини та умови, що спричинили (зумовили) ці порушення, з метою їх усунення та запобігання таким порушенням у майбутньому.

Підставою для винесення окремої ухвали є виявлення порушення закону і встановлення причин та умов, що сприяли вчиненню порушення. Відтак, окрема ухвала може бути постановлена лише у разі, якщо під час судового розгляду встановлено склад правопорушення. Юридична кваліфікація правопорушення судом не здійснюється. Водночас, суд може в окремій ухвалі зазначити, елементи якого складу правопорушення слід перевірити. Якщо суд не встановив такого порушення, підстав для винесення окремої ухвали немає.

З викладеного вбачається, що постановлення окремої ухвали є правом, а не обов`язком суду та здійснюється, якщо судом виявлено порушення закону та такі порушення є очевидно протиправними.

Суд вважає за необхідне зазначити, що постановлення окремої ухвали є правом суду при наявності очевидно протиправних дій відповідних осіб.

Водночас, представником відповідача 2 не наведено конкретних обставин, які можуть свідчити про те, що дії адвоката Єрмолатіна В.І. як представника позивача носять очевидний, протиправний характер та такі дії спрямовані навмисно на захист прав позивача.

Суд не приймає посилання представника відповідача 2 на те, що у справі №420/14607/21 представником позивача подано недостовірні дані, а саме запит про надання публічної інформації з виправленими даними, аніж були витребувані від ДБР, оскільки вказане не є предметом спору в даній справі.

При цьому, щодо посилання заявника в клопотанні на те, що позивач у позовній заяві наводить виключно суб`єктивну думку та упереджене, зневажливе ставлення до учасників процесу та керівного складу ДБР, суд вважає за потрібно зазначити, що позовні вимоги щодо вияву неповаги до честі, гідності та репутації розглядається у цивільному судочинстві.

Крім того, суд звертає увагу, що відповідно до відомостей з Єдиного реєстру адвокатів України станом на дату розгляду даного клопотання право Єрмолатіна В.І. на заняття адвокатською діяльністю припинено з 23.02.2023 згідно п.4 ч.1 ст.32 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" на підставі рішення ВКДКА від 23.02.2023.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про залишення без задоволення клопотання Державного бюро розслідувань про зловживання процесуальними правами.

Керуючись ст.ст. 79, 80, 243, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Залишити без задоволення клопотання Державного бюро розслідувань про винесення окремої ухвали щодо зловживання адвокатом Єрмолатіним В.І. процесуальними правами під час здійснення представництва інтересів ОСОБА_1 у справі №640/3852/22 та направлення ухвали про зловживання процесуальними правами адвокатом Єрмолатіним В.І. до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О.В. Троянова