Справа № 340/2473/25
Суддя: Ю.П. ПАСІЧНИК
Дата ухвалення: 2025-06-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

26 червня 2025 року м. Кропивницький Справа № 340/2473/25

Кіровоградського окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Пасічника Ю.П., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Кіровоградській області (вул.Пашутінська, 1, м.Кропивницький, 25015, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язати вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

15.04.2025 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить:

- визнати протиправними дії Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Кіровоградській області щодо включення у довідку від 11.03.2024 р. за № 5502-1388/5517.1 про розмір мого грошового забезпечення для перерахунку пенсії станом на 01 січня 2023 р. відомостей про надбавку за особливості проходження служби в розмірі 36% та премії в розмірі 48%;

- зобов`язати Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Кіровоградській області оформити та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області оновлену довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 , (РНОКПП НОМЕР_1 ) станом на 01.01.2023 із включенням до неї таких відомостей: - посадовий оклад - 4830,00 грн., - оклад за спеціальним званням - старший прапорщик-1560,00 грн., - надбавка за вислугу років (45%) -2875,50 грн., та відомостей про надбавку за особливості проходження служби в розмірі 50 % від посадового окладу розміром 4830,00 грн. з урахуванням окладу за спеціальним званням розміром 1560, 00 грн., надбавки за вислугу років розміром 2875,50 грн. та відомостей про премію в розмірі 415% від посадового окладу розміром 4830,00 грн.

Ухвалою суду від 02.05.2025 прийнято позов до розгляду, відкрито провадження у даній справі та справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (а.с.23).

Так, позивач просить визнати протиправними дії відповідача щодо включення у довідку від 11.03.2024 р. за № 5502-1388/5517.1 про розмір мого грошового забезпечення для перерахунку пенсії станом на 01 січня 2023 р. відомостей про надбавку за особливості проходження служби в розмірі 36% та премії в розмірі 48%.

Відповідачем надано до суду відзив на позовну заяву (а.с.26-32), в якому останній просив в задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі. Крім того, вказував, що довідку про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.23023, складові якої оскаржуються позивачем у даній справі, позивач отримав особисто 12.03.2024 (а.с.36), а до суду звернувся 15.04.2025, на думку відповідача, з порушення строку звернення до суду, передбаченого ч.2 ст.122 КАС України.

Під час розгляду справи, суд установив, що позивач пропустив строк звернення до суду. У зв`язку з чим ухвалою суду від 18.06.2025 позивачу надано строк для подання заяви про поновлення строку звернення до суду.

На виконання вимог ухвали суду позивачем 25.06.2025 надано заяву за змістом якої, позивач, з посиланням на практику Верховного Суду, зазначає, що до спірних правовідносин не підлягає до застосовування встановлений ч. 2 ст. 122 КАС України шестимісячний строк звернення до адміністративного суду.

З урахуванням вищевикладеного суд дійшов наступних висновків.

Положеннями частини першої статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч.2 ст.122 КАС України).

Таким чином, за змістом наведеної вище процесуальної норми законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.

Частиною третьою статті 122 КАС України встановлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

До того ж, суд зазначає, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Даний спір виник щодо незгоди позивача із складовими довідки грошового забезпечення від 11.03.2024, яка видана на виконання судового рішення від 22.02.2024 у справі №340/7243/23, а не щодо виготовлення такої довідки взагалі.

Суд зазначає, що позивач, отримавши особисто 12.03.2024 довідку про грошове забезпечення від 11.03.2024 станом на 01.01.2023, знав про розмір її складових, а також мав реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про те, як обчислено та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок, які складові такої довідки станом на 01.01.2023. Отже, з дня отримання довідки позивач вважається таким, що повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів.

Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання довідки, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових грошового забезпечення, звернулась до органу, уповноваженого на видачу таких довідок, із заявою про надання їй відповідної інформації. У такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від органу відповіді на подану нею заяву.

До того ж, отримання позивачем листа відповідача від 26.03.2025 року (а.с.10) у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатися про порушення своїх прав діями/бездіяльністю відповідача при визначенні розміру складових його грошового забезпечення станом на 01.01.2023, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права, і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду, оскільки такі дії позивач почав вчиняти після закінчення цього строку.

Також, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 04.12.2019 у справі № 9901/325/19 (провадження № 11-677заі19) вказала, що незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Разом з тим, поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Статтею 123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до п.п.7, 8 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, зокрема, провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом; з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Враховуючи викладене суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку (ч.4 ст.240 КАС).

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Олександр Шевченко проти України" (Aleksandr .), заява №8371/02, п.27, рішення від 26 квітня 2007 року, та "Трух проти України" (Trukh . )(ухвала), заява №50966/99, від 14 жовтня 2003 року), п.41 рішення від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України», заява №3236/03).

Керуючись ст.ст.9, 14, 77, 79, 80, 122, 123, 240, 243, 248, 256 КАС України суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Кіровоградській області про визнання протиправними дії та зобов`язати вчинити певні дії залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду у 15 - денний строк, встановлений ст.295 КАС України.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду Ю.П. ПАСІЧНИК