Справа № 140/5996/25
Суддя: Мачульський Віктор Володимирович
Дата ухвалення: 2025-06-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у задоволенні клопотання

26 червня 2025 року ЛуцькСправа № 140/5996/25
Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Мачульського В.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження клопотання представника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про розгляд справи за правилами загального позовного провадження в адміністративній справі за позовом Приватного підприємства «КРЕДО» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство «КРЕДО» звернулося в суд з позовом до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області та з урахуванням уточнених позовних вимог просить:

1) Визнати протиправним та скасувати Рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкових накладних /розрахунку коригування в єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/ невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 87761 від 15.04.2025 року.

2) Зобов`язати Головне управління ДПС в Дніпропетровській області виключити ПП «КРЕДО» () з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 13.06.2025 прийнято до провадження дану адміністративну справу та постановлено її розгляд проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи. Також, залучено до участі у справі як другого відповідача Головне управління ДПС у Волинській області.

25.06.2025 до суду через систему «Електронний суд» від представника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області надійшов відзив на позовну заяву.

Також, 25.06.2025 до суду через систему «Електронний суд» надійшло клопотання представника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, у якому останній заперечує щодо розгляду даної справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи та просить розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження, у разі відмови у розгляді справи за правилами загального провадження розглядати дану справу за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Відповідно до частини третьої статті 166 Кодексу адміністративного судочинства (КАС України) заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Таким чином, розгляд вказаного клопотання за встановленим судом порядком проведено у письмовому провадженні.

Клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження необхідно залишити без задоволення, з огляду на таке.

Згідно із частинами першою - третьою статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до частини четвертої статті 12 КАС України виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917 - 1991 років»; 6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Відтак дана справа не належить до тієї категорії справ, які повинні розглядатися виключно за правилами загального позовного провадження.

Оскільки в розумінні частини шостої статті 12 КАС України дана справа є справою незначної складності, для якої пріоритетним є швидке її вирішення, то враховуючи значення для сторін, категорію, обсяг та характер доказів, відсутність потреби у призначенні експертизи, виклику свідків, кількість учасників справи та відсутність значного суспільного інтересу, суд вважає, що відсутні правові підстави для розгляду цієї справи за правилами загального позовного провадження.

За приписами частини четвертої статті 260 КАС України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Однак суд не вважає подане представником позивача клопотання обґрунтованим та таким, що має змінити попередні висновки суду про розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до частини другої статті 12 та частини другої статті 257 КАС України крім малозначних справ у порядку спрощеного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, за винятком справ, які обов`язково мають бути розглянуті в порядку загального позовного провадження. Перелік справ, що не можуть розглядатися у порядку спрощеного позовного провадження, визначено у частині четвертій статті 12 та частині четвертій статті 257 КАС України. Ця справа не підпадає під цей перелік та заборони для її розгляду в порядку спрощеного позовного провадження відсутні (вказаний висновок відповідає правовій позиції, викладеній у постановах Верховного Суду від 16 лютого 2023 року у справі №580/4149/20, від 28 лютого 2023 року у справі №480/7097/20 та ін.).

За приписами частини п`ятої статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Представник позивача не навів обґрунтованих та переконливих мотивів, які б вказували про доцільність розгляду цієї справи за правилами загального позовного провадження (або ж за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін). Аргументи представника позивача про необхідність розгляду справи за правилами загального позовного провадження з метою надання можливості висловити свою правову позицію та подати для цього належні, допустимі докази, заслухати пояснення сторін безпосередньо, повно дослідити обставини справи не є підставою для задоволення вказаного клопотання.

Суд наголошує, що відповідач чи / або його представник може реалізувати своє право на викладення у письмовій формі своїх вимог, заперечень, аргументів, пояснень та міркувань, подавши суду заяви по суті справи або додаткові пояснення щодо окремого питання (стаття 159 КАС України), а також подати додаткові докази (статті 79 КАС України) або звернутися до суду із клопотанням про витребування додаткових доказів (стаття 80 КАС України). Суд звертає увагу, що усні пояснення учасників справи не належать до засобів доказування згідно із частиною другою статті 72 КАС України. В ухвалі суду від 13.06.2025 про прийняння позовної заяви до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі сторонам роз`яснено порядок викладення вимог, заперечень, аргументів, пояснень та міркувань щодо предмета спору у заявах по суті справи. Встановленим порядком відповдіач чи / або його представник не обмежений у можливості доводити перед судом переконливість своїх доводів та надавати докази.

Крім того, Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява № 8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

На думку суду, категорія та складність справи, обсяг та характер доказів у ній, значення справи для сторін та обраний позивачем спосіб захисту дають можливість та підстави суду розглянути справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, у зв`язку із чим в задоволенні клопотання представника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області належить відмовити.

Керуючись статтями 12, 248, 257, 260, 262 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання представника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про розгляд справи за правилами загального позовного провадження (або ж за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін) в адміністративній справі за позовом Приватного підприємства «КРЕДО» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя В.В. Мачульський