Справа № 240/16573/25
Суддя: Шуляк Любов Анатоліївна
Дата ухвалення: 2025-06-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
про залишення позовної заяви без руху
Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Шуляк Л.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,
ОСОБА_1 звернулась до Житомирського окружного адміністративного суду із позовом, в якому просить:
- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області щодо зміни статусу ОСОБА_1 з 01.06.2023 як "Непрацююча особа";
- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області змінити статус ОСОБА_1 з 01.06.2023 як "Непрацююча особа";
- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області здійснити перерахунок пенсії ОСОБА_1 з 01.06.2023 як непрацюючої особи з інвалідністю ІІ групи відповідно до ст.ст. 27, 28 ЗУ "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування";
- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області при обчисленні розміру пенсії здійснити зарахування додаткового стажу ОСОБА_1 періоду роботи після початку отримання пенсії по інвалідності (з 11.12.2013 по 18.05.2023);
- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області при обчисленні розміру пенсії здійснити зарахування ОСОБА_1 , до страхового стажу період її перебування у вимушеному прогулі після поновлення на раніше займаній посаді за рішенням суду у період 15.10.2013-11.02.2014 та 10.01.2017-12.12.2017;
- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області при обчисленні розміру пенсії здійснити перерахунок коефіцієнту страхового стажу ОСОБА_1 ;
- зобов`язати Головне управління Пенсійного Фонду України в Житомирській області при обчисленні розміру пенсії ОСОБА_1 врахувати показник середньої заробітної плати за останні три роки, з якої сплачено страхові внески, перед визначенням ІІ групи інвалідності, тобто з 28.02.2020;
- стягнути з Головного управління Пенсійного Фонду України в Житомирській області на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу адвоката у розмірі 20 000 грн.
Перевіряючи матеріали позовної заяви на відповідність її вимогам статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд дійшов висновку, що позовна заява не відповідає вимогам даної норми Кодексу з наступних підстав.
Частиною 1 статті 171 КАС України визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до вимог ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Згідно з приписами ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Частиною 2 статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Суд зазначає, що початок перебігу шестимісячного строку у процесуальному законі визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.
Порівняльний аналіз термінів «дізнався» та «повинен був дізнатись», що містяться у частині 2 статті 122 КАС України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав, а тому сама по собі необізнаність позивача з фактом порушення його прав не є підставою для автоматичного і безумовного поновлення строку звернення до суду.
При визначенні початку перебігу строку звернення до суду суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.
Суд також зауважує, що поважними причинами, що зумовили пропуск строку звернення до суду, визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами, які не дозволяють вчасно реалізувати право на судовий захист.
Слід зауважити, що правовідносини, з приводу яких позивач звернувся до суду, виникли у період з 01.06.2023, водночас з даним позовом до суду позивач звернувся 24.06.2025, тобто з порушенням строку, визначеного статтею 122 КАС України (був до 01.12.2023).
Суд наголошує, що пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.
Водночас, представник позивача в позовній заяві зазначає, що строки не порушені, оскільки порушення є триваючими.
Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Згідно з ч. 2 ст. 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
Враховуючи викладене, позивач має подати клопотання (нове), в якому вказати документально обґрунтовані підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду разом із доказами поважності його пропуску більше як на рік.
Окрім того, відповідно до пунктів 4, 5 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві, зокрема, зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Частиною 1 статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.
Тобто, позивач в позовній заяві має чітко визначити її прохальну частину.
В порушення вказаних вимог, пункт 3 та 4 прохальної частини позовної заяви не відповідають вимогам ч.1 ст.5 КАС України.
Окрім того, з вимог КАС України встановлено, що порушені права підлягають захисту шляхом визнання протиправних дій або бездіяльності та зобов`язання вчинити дії.
В свою чергу, прохальна частина позовної заяви містить лише одну вимогу визнання бездіяльності відповідача та шість вимог зобов`язального характеру не пов`язані між собою чим порушено вимоги КАС України.
А тому, з огляду на викладене, позивачу необхідно подати нову (уточнену) позовну заяву із викладенням позовних вимог з урахуванням ч.1 ст.5 КАС України.
Також, відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.
Згідно п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Пунктом 4, 5 частини п`ятої статті 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві, зокрема, зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Частиною четвертою статті 161 КАС України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Згідно з частиною другою статті 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.
В порушення вказаних вимог, позивачем до позовної заяви не надано доказів звернення до відповідачів щодо зміни статус ОСОБА_1 з 01.06.2023 як "Непрацююча особа"; щодо зобов`язання Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області здійснити перерахунок пенсії ОСОБА_1 з 01.06.2023 як непрацюючої особи з інвалідністю ІІ групи відповідно до ст.ст. 27, 28 ЗУ "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування"; щодо зобов`язання Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області при обчисленні розміру пенсії здійснити зарахування додаткового стажу ОСОБА_1 періоду роботи після початку отримання пенсії по інвалідності (з 11.12.2013 по 18.05.2023); щодо зобов`язання Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області при обчисленні розміру пенсії здійснити зарахування ОСОБА_1 , до страхового стажу період її перебування у вимушеному прогулі після поновлення на раніше займаній посаді за рішенням суду у період 15.10.2013-11.02.2014 та 10.01.2017-12.12.2017; щодо зобов`язання Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області при обчисленні розміру пенсії здійснити перерахунок коефіцієнту страхового стажу ОСОБА_1 ; щодо зобов`язання Головне управління Пенсійного Фонду України в Житомирській області при обчисленні розміру пенсії ОСОБА_1 врахувати показник середньої заробітної плати за останні три роки, з якої сплачено страхові внески, перед визначенням ІІ групи інвалідності, тобто з 28.02.2020 та відповіді Головного управління Пенсійного Фонду України в Житомирській області.
Також, позивач в позовній заяві наголошує, що має статус "Непрацююча особа". Однак, з наданих до позовної заяви доказів (копії трудової книжки) встановлено, що останній запис свідчить про те, що 20.07.2021 позивач призначена на посаду.
Тобто, матеріали справи не містять доказів про те, що з 01.06.2023 ОСОБА_1 має статус непрацюючої особи.
Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Враховуючи вищевикладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду:
- клопотання про поновлення строку звернення із позовом до суду разом із сукупністю належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення із позовом до суду або нового (уточненого) адміністративного позову із викладенням обставин відповідно до поданих доказів;
- нової (уточненої) позовної заяви із викладенням позовних вимог з урахуванням ч.1 ст.5 КАС України;
- доказів звернення до відповідача щодо предмету розгляду справи та відповіді Головного управління Пенсійного Фонду України в Житомирській області на такі звернення;
- належним чином завірених доказів, які свідчать про те, що з 01.06.2023 ОСОБА_1 має статус непрацюючої особи.
Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд,
Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.
Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.
У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.
Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та у відповідності до положень статей 293, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, оскарженню не підлягає.

Суддя Л.А.Шуляк