Справа № 420/11099/25
Суддя: Стефанов С.О.
Дата ухвалення: 2025-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 червня 2025 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Стефанова С.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (без виклику осіб) адміністративну справу за позовом Комунального підприємства «Теплопостачання міста Одеси» до Південного офісу Держаудитслужби, про визнання протиправним та скасування висновку,-

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду 15 квітня 2025 року, надійшов адміністративний позов Комунального підприємства Теплопостачання міста Одеси до Південного офісу Держаудитслужби, у якому позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати висновок Південного офісу Держаудитслужби від 31.03.2025 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2024-12-09-017655-a.

Позиція позивача обґрунтовується наступним

Позивач зазначає, що 31 березня 2025 року заступником начальника Південного офісу Держаудитслужби було затверджено та оприлюднено в електронній системі закупівель ВИСНОВОК про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2024-12-09-017655-a, у пункті 2 констатуючої частини якого було зазначено, що «За результатами аналізу питання стану виконання рішення Комісії встановлено порушення частини двадцять другої статті 18 Закону». При цьому, згідно з пунктом 1 констатуючої частини Висновку Відповідач фактично визначив єдине порушення Замовником чинного законодавства, а саме невиконання останнім рішення Комісії АМК від 23.12.2024 № 20435-р/пк-пз (за відсутності також і його оскарження до суду). У підсумку, згідно з пунктом 3 констатуючої частини Висновку, з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись ст.ст. 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі», Південний офіс Держаудитслужби зобов`язав КП «ТМО» здійснити заходи щодо забезпечення в подальшому виконання рішень Комісії, як органу оскарження у визначений Законом строк, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущено порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів. Згідно з ч. 10 ст. 8 Закону № 922-VIII у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

КП «ТМО» не погоджуючись з висновком Південного офісу Держаудитслужби від 31.03.2025 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2024-12-09- 017655-a, вважаючи цей Висновок необґрунтованим та незаконним, прийнятим з формальних підстав в результаті невірного застосування нормативно-правових актів, що порушує права та інтереси позивача, звернувся до суду із цим адміністративним позовом про визнання вказаного Висновку протиправним та його скасування.

Позиція відповідача обґрунтовується наступним

Відповідач не погоджується з заявленими позовними вимогами, вважає їх необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню та зазначає, що Південний офіс Держаудитслужби відповідно до норм статті 8 Закону здійснив моніторинг відкритих торгів з особливостями за предметом закупівлі: ДК 021:2015:09130000-9: Нафта і дистиляти (Паливо), яку здійснено комунальним підприємством «Теплопостачання міста Одеси» (оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднено в електронній системі закупівель за номером ID: UA2024-12-09-017655-a), очікуваною вартістю 14 807 166,67 грн без ПДВ, щодо дотримання законодавства у сфері публічних закупівель. За результатами моніторингу процедури закупівлі складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 31.03.2025, який оприлюднено в електронній системі закупівель відповідно до норм частини шостої статті 8 Закону.

Моніторингом встановлено невиконання рішення Комісії від 23.12.2024 року № 20435-р/пк-пз. Крім того, відсутня інформація про оскарження рішення Комісії від 23.12.2024 року № 20435-р/пк-пз. Відповідно до частини двадцять другої статті 18 Закону рішення органу оскарження набирають чинності з дня їх прийняття та є обов`язковими для виконання замовниками, особами, яких вони стосуються. Якщо рішення органу оскарження, прийняте за результатами розгляду органу оскарження, не було оскаржене до суду, таке рішення має бути виконано не пізніше 30 днів з дня його прийняття органом оскарження. Таким чином, на порушення вимог частини двадцять другої статті 18 Закону Замовник не виконав рішення Комісії від 23.12.2024 року № 20435-р/пк-пз.

Процесуальні дії та клопотання учасників процесу

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 17 квітня 2025 року вищевказаний адміністративний позов залишено без руху з підстав відсутності доказів сплати судового збору.

Заявою від 23 квітня 2025 року позивач усунув недоліки позовної заяви.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 28 квітня 2025 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі. Розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін на підставі ст.262 КАС України у межах строків, визначених ст.258 КАС України та з урахуванням встановлених сторонам строків для подання заяв по суті.

08 травня 2025 року від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву з доданими документами (вхід. ЕС/44568/25).

21 квітня 2025 року від позивача до суду надійшла відповідь на відзив (ЕС/38252/25).

27 квітня 2025 року від відповідача до суду надійшли заперечення (на відповідь на відзив) (вхід. № ЕС/40141/25).

Станом на 27 червня 2025 року, будь-яких інших заяв по суті справи з боку сторін на адресу суду не надходило.

Відповідно до ч.2 ст.262 КАС України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши обставини, якими обґрунтовувалися позиції позивача та відповідача, перевіривши їх доказами, суд встановив наступні факти та обставини.

Обставини справи встановлені судом

09 грудня 2024 року у відповідності до положень Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (надалі Закон № 922-VIII) та з урахуванням Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (надалі Особливості) Комунальним підприємством «Теплопостачання міста Одеси» (надалі також КП «ТМО», позивач або Замовник) в електронній системі закупівель було оприлюднено оголошення про проведення процедури закупівлі «Паливо» за кодом СPV за ДК 021:2015:09130000-9: Нафта і дистиляти, з очікуваною вартістю 14 807 166,67 грн. без ПДВ (ідентифікатор закупівлі: UA-2024-12-09-017655-a; надалі Закупівля).

Предметом Закупівлі були визначені бензин А-95 (талони) у кількості 50 000 літрів та Дизельне паливо (талони) у кількості 270 000 літрів, які мають поставлятися партіями протягом дії договору, укладеного з переможцем тендеру (тобто до 31.12.2025), за відповідними заявками Замовника.

Проте, деякі умови Тендерної документації даної Закупівлі (далі також ТД) було оскаржено одним з потенційних її учасників, а саме Товариством з обмеженою відповідальністю «Укрнафта-Постач» (надалі також ТОВ «Укрнафта-Постач» або Скаржник) шляхом подання до Комісії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель (надалі Комісія АМК) відповідної скарги від 13.12.2024 року, за якою Комісією АМК було прийнято рішення № 20435-р/пк-пз від 23.12.2024 року про часткове задоволення скарги.

В мотивувальній частині вказаного рішення Комісія АМК зазначила, що дії Замовника в частині встановлення у ТД вимог: « 1. Щодо смарт-карток» 2. Щодо WEB додатку та "Особистого кабінету", порушують вимоги частини четвертої статті 5 та частини четвертої статті 22 Закону, якими передбачена недискримінація учасників, а також права та законні інтереси Скаржника, пов`язані з його участю у Процедурі закупівлі, та принципи недискримінації учасників, відкритості та прозорості на всіх стадіях закупівель, передбачені частиною першою статті 5 Закону».

На виконання означеного рішення в частині « 1. Щодо смарт-карток» КП «ТМО» 21.01.2025 в електронній системі закупівель було опубліковано відповідні зміни до Тендерної документації, відповідно до яких з ТД виключались усі позиції, зазначені як у скарзі ТОВ «Укрнафта-Постач» від 13.12.2024 року, так і в рішенні Комісії АМК від 23.12.2024 року, щодо смарт-карток та бланків-дозволів.

Стосовно ж позиції « 2. Щодо WEB додатку та "Особистого кабінету"» КП «ТМО» ще 18.12.2024 року в електронній системі закупівель було опубліковано заперечення на скаргу ТОВ «Укрнафта-Постач», у якому Замовником було обґрунтовано зазначено, що «вимога щодо наявності у учасника особистого кабінету та/або електронного Web додатку це вимога до Учасника, а не дизельного палива чи бензину».

30.01.2025 року КП «ТМО» в електронній системі закупівель було опубліковано додаткові зміни до Тендерної документації, згідно з якими паливні талони замість QR-КОДу можуть також містити і ШТРИХ-КОД.

Як вказує позивач, ця зміна була запроваджена фактично на задоволення вищезазначеної скарги ТОВ «Укрнафта-Постач», адже останнім у скарзі було зазначено, що його талони замість QR-коду містять лише ШТРИХ-код. Тобто, відтепер за цією позицією було знято дискримінаційну (на думку Комісії АМК) вимогу по відношенню до Скаржника.

23.01.2025 з боку ТОВ «Укрнафта-Постач» було подано нову скаргу, яка була фактично аналогічною по суті попередній, а Комісією АМК за нею було прийнято також фактично аналогічне попередньому нове рішення № 1546- р/пк-пз від 03.02.2025 року про часткове задоволення вже другої скарги.

Не погодившись із цим рішенням органу оскарження від 03.02.2025 року (яке було похідним від попереднього рішення від 23.12.2024 року), КП «ТМО» згідно з ч. 23 ст. 18 Закону № 922-VIII оскаржило його у встановлений чинним законодавством строк до відповідного адміністративного суду.

24 березня 2025 року Південним офісом Держаудитслужби (надалі також відповідач) в електронній системі закупівель було оприлюднено наказ № 60 про початок моніторингу певної кількості процедур закупівель, однією з яких була визначена і вищевказана Закупівля UA-2024-12-09-017655-a.

25 березня 2025 року відповідачем було оприлюднено в електронній системі закупівель запит до КП «ТМО» про надання пояснень щодо Закупівлі.

04 квітня 2025 року в електронній системі закупівель було оприлюднено відповідь КП «ТМО» на вищезазначений запит відповідача від 25.03.2025 року.

31 березня 2025 року заступником начальника Південного офісу Держаудитслужби було затверджено та оприлюднено в електронній системі закупівель Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2024-12-09-017655-a.

Відповідно до п. 2 констатуючої частини висновку моніторингу: за результатами аналізу питання стану виконання рішення Комісії встановлено порушення частини двадцять другої статті 18 Закону.

Згідно з пунктом 3 констатуючої частини Висновку, з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись ст.ст. 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі», Південний офіс Держаудитслужби зобов`язав КП «ТМО» здійснити заходи щодо забезпечення в подальшому виконання рішень Комісії, як органу оскарження у визначений Законом строк, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущено порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Вважаючи вказаний висновок відповідача протиправним, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Джерела права та висновки суду

Згідно частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 р. № 2939-XII (далі - Закон № 2939-XII).

Відповідно до статті 2 Закону № 2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є, зокрема, здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Відповідно до частини 1 статті 5 Закону № 2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Згідно з преамбулою Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 року №922-VIII (далі Закон №922-VIII) цей Закон визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад. Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Пунктом 3-7 Розділу X Закону України «Про публічні закупівлі» установлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.

На виконання цієї правової норми постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 року №1178 затверджені «Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування» (далі - Особливості).

Згідно пункту 14 частини 1 статті 1 Закону № 922-VIII моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Частинами 1, 4, 6, 7, 8 статті 8 Закону № 922-VIII передбачено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі затверджено наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 р. № 552, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 01.10.2020 р. за № 958/35241 (далі - Порядок № 552).

Згідно пунктів 3, 5 розділу І Порядку № 552 висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - форма висновку) в електронній системі закупівель.

Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі.

Розділом ІІ Порядку № 552 встановлено порядок заповнення вступної частини форми висновку:

- у пункті 1 зазначаються: повне найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань; місцезнаходження;

- у пункті 2 зазначаються назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості мають зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності), а також його очікувана вартість;

- у пункті 3 зазначаються унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, і дата його оприлюднення на вебпорталі уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір і дата його оприлюднення на вебпорталі уповноваженого органу;

- у пункті 4 зазначається, яку з визначених частиною першою статті 13 Закону України «Про публічні закупівлі» процедур закупівель застосовано замовником;

- у пункті 5 зазначається (зазначаються) підстава (підстави), визначена (визначені) статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», за наявності якої (яких) керівник органу державного фінансового контролю або його заступник прийняв рішення про початок моніторингу процедури закупівлі;

- у пункті 6 вступної частини форми висновку зазначається дата початку здійснення моніторингу процедури закупівлі. Датою початку здійснення моніторингу процедури закупівлі є дата оприлюднення рішення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю;

Інформація, зазначена у пунктах 1-4 розділу II цього Порядку, заповнюється на підставі даних електронної системи закупівель.

Вступна частина форми висновку заповнюється електронною системою закупівель автоматично.

Розділом III Порядку № 552 визначено порядок заповнення констатуючої частини форми висновку:

- у пункті 1 зазначаються: 1) дата закінчення моніторингу процедури закупівлі відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі»; 2) питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу процедури закупівлі; 3) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу процедури закупівлі, із зазначенням: структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. Під час зазначення структурної одиниці закону зазначається лише її заголовок (крім законів про внесення змін); найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення);

- у пункті 2 заповнюється висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися;

- разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

З аналізу даних правових норм слідує, що моніторинг відкритих торгів здійснюється Держаудитслужбою та її міжрегіональними територіальними органами відповідно до статті 8 Закону № 922-VII. У разі виявлення порушення законодавства у сфері публічних закупівель складається висновок за формою, затвердженою наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 р. № 552.

Судом встановлено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі за номером UA-2024-12-09-017655-a від 31.03.2025 року, який оприлюднено в електронній системі закупівель відповідно до норм частини шостої статті 8 Закону № 922-VІІІ.

Щодо виявлених Південним офісом Держаудитслужби порушень позивачем частини двадцять другої статті 18 Закону, суд зазначає наступне.

Відповідач згідно з оскаржуваним Висновком встановив лише одне порушення ч. 22 ст. 18 Закону № 922-VIII, а саме невиконання позивачем рішення Комісії АМК № 20435-р/пк-пз від 23.12.2024 року (за відсутності також і його оскарження до суду).

Разом з тим, як встановлено судом вище, позивач протягом встановленого ч. 22 ст. 18 Закону № 922-VIII 30-тиденного строку після прийняття вказаного рішення як частково виконав викладені у ньому приписи щодо смарт-карток (та бланківдозволів) шляхом внесення до ТД відповідних змін від 21.01.2025 року, так і обґрунтовано заперечив шляхом подання відповідного заперечення від 18.12.2024 року, що вимога щодо наявності у Учасника особистого кабінету та/або електронного Web додатку це вимога до Учасника, а не до дизельного палива чи бензину.

Крім того, зазначені також вище додаткові зміни до ТД від 30.01.2025 року (про можливість заміни у паливних талонах QR-коду ШТРИХ-кодом) були також опубліковані позивачем в електронній системі закупівель ще задовго до прийняття відповідачем оскаржуваного цим позовом Висновку від 31.03.2025 року.

Згідно з ч. 22 ст. 18 Закону № 922-VIII рішення органу оскарження набирають чинності з дня їх прийняття та є обов`язковими для виконання замовниками, особами, яких вони стосуються.

Якщо рішення органу оскарження, прийняте за результатами розгляду органу оскарження, не було оскаржене до суду, таке рішення має бути виконано не пізніше 30 днів з дня його прийняття органом оскарження.

Відповідно до абзаців 3, 4 п. 54 Особливостей замовник має право з власної ініціативи або у разі усунення порушень вимог законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку органу державного фінансового контролю відповідно до статті 8 Закону, або за результатами звернень, або на підставі рішення органу оскарження внести зміни до тендерної документації та/або оголошення про проведення відкритих торгів. У разі внесення змін до тендерної документації та/або оголошення про проведення відкритих торгів строк для подання тендерних пропозицій продовжується замовником в електронній системі закупівель, а саме в оголошенні про проведення відкритих торгів таким чином, щоб з моменту внесення змін до тендерної документації та/або оголошення про проведення відкритих торгів до закінчення кінцевого строку подання тендерних пропозицій залишалося не менше чотирьох днів.

Зміни, що вносяться замовником до тендерної документації та/або оголошення про проведення відкритих торгів, розміщуються та відображаються в електронній системі закупівель у новій редакції зазначених документації та/або оголошення додатково до їх попередньої редакції. Замовник разом із змінами до тендерної документації та/або оголошення про проведення відкритих торгів в окремому документі оприлюднює перелік змін, що вносяться. Зміни до тендерної документації та/або оголошення про проведення відкритих торгів у машинозчитувальному форматі розміщуються в електронній системі закупівель протягом одного дня з дати прийняття рішення про їх внесення.

Тобто, позивачем були вчасно здійснені передбачені чинним законодавством дії як з часткового виконання рішення Комісії АМК, так і з надання обґрунтованих пояснень та заперечень щодо іншої його частини. З огляду на це, у даному випадку не було й потреби в оскарженні даного рішення до суду.

При цьому лише факт прийняття Комісією АМК другого рішення від 23.12.2024 року змусило КП «ТМО» до його оскарження, оскільки виконувати і його приписи позивач не погоився.

При цьому відповідач з незрозумілих підстав вирішив, що позивачем нібито було порушено відповідний порядок виконання (або оскарження) рішення Комісії АМК, та у підсумку винесено оскаржуваний Висновок.

З огляду на викладене, суд вважає, що зауваження відповідача стосовно «виявленого порушення» носить суто формальний характер, оскільки не пов`язане із забезпеченням ефективного та прозорого здійснення закупівель, створенням конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобіганням проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції та виконанням завдання органу державного фінансового контролю здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, передбачених ст. 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю».

Такий формальний підхід відповідача не спрямований на досягнення легітимної мети та не є співмірним з нею, оскільки суть «виявлених порушень» жодним чином не призводить до порушення бюджетних інтересів.

Замовник у підсумку не поставив учасників у дискримінаційне становище та не надав перевагу з підстав невідповідності тендерних пропозицій вимогам тендерної документації по недоліках, на яких наполягає орган моніторингу.

Протилежного відповідач не довів та належними доказами не підтвердив

В даному випадку органом аудиту не проаналізовано наслідків стверджуваних ним порушень в кореспонденції із результатами Закупівлі, наприклад чи спробував Замовник чи учасник тендеру скористатися недоліком або прогалиною у системі.

При цьому слід зазначити, що втручання органу державного фінансового контролю в публічні закупівлі є виправданим в разі, якщо виявлене порушення має негативний вплив для бюджету (зайве витрачання бюджетних коштів).

Між тим, в оскаржуваному цим позовом Висновку про результати моніторингу процедури Закупівлі взагалі не йдеться про неефективне, незаконне, нецільове тощо використання бюджетних коштів.

Такий висновок відповідає усталеній судовій практиці розгляду справ щодо оскарження висновків Держаудитслужби, зокрема, про це було зазначено у постановах П`ятого апеляційного адміністративного суду від 01.09.2020 року у справі№ 420/1389/20, від 15.06.2023 року у справі № 420/14722/22 та від 31.07.2024 року у справі № 420/29424/23.

Суд погоджується з доводами позивача, що відповідач у даному випадку припустився надмірного формалізму (пуризму), щодо якого існує наступна правова позиція Верховного Суду, викладена у постанові від 16.03.2023 року по справі № 400/4409/21.

У цій справі колегія суддів також вважає за необхідне звернути увагу на поняття надмірного формалізму, який відповідно до правового висновку Верховного Суду, викладеного у постановах від 18 травня 2018 року у справі № 826/11106/17, від 28 жовтня 2018 року у справі № 826/14749/16, від 27 листопада 2019 року у справі № 826/15257/15, від 25 березня 2020 року у справі № 805/4508/16-а, від 20 травня 2020 року у справі № 809/1031/16, від 31 березня 2021 року у справі № 620/2520/20, від 19 травня 2021 року у справі № 210/5129/17, від 20 травня 2022 року у справі № 340/370/21 та від 27 вересня 2022 року у справі № 320/1510/20, слід розуміти як надмірне прагнення до чистоти, переваги форми над змістом.

При цьому суд також враховує, що відповідач під час проведення моніторингу Закупівлі сам припустився порушення прав позивача.

Так, у вищезгаданому запиті відповідача до КП «ТМО» від 25.03.2025 року про надання пояснень щодо Закупівлі відповідачем було запитано наступне: « 1. Яким чином та на підставі яких документів вами здійснено обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівель, очікуваної вартості предмета закупівель. Також надати посилання на сторінку власного вебсайту або іншого офіційного вебсайту, на якому розміщено обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівель, розміру очікуваної вартості предмета закупівель відповідно до вимог постанови Кабінету Міністрів України від 11 жовтня 2016 року № 710 «Про ефективне використання державних коштів» (зі змінами). 2. Надати інформацію та відповідні документи щодо виконання рішення Комісії антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель від 03.02.2025 № 1546-р/пк-пз щодо внесення змін до тендерної документації за процедурою закупівлі.».

На що позивачем 04.04.2025 року було надано також вищезгадану належну та обґрунтовану відповідь з поясненнями щодо порядку визначення технічних та якісних характеристик предмета Закупівлі, суми її очікуваної вартості, зауваженням щодо не поширення у даному випадку на КП «ТМО» положень постанови КМУ № 710 від 11.10.2016, а також щодо оскарження до суду другого рішення Комісії АМК від 03.02.2025 року.

Натомість, в оскаржуваному Висновку вже було зазначено зовсім інше наведене вище порушення (в частині невиконання рішення Комісії АМК від 23.12.2024 року), жодним чином не пов`язане з обґрунтуванням технічних та якісних характеристик предмета Закупівлі та визначенням його очікуваної вартості, використання державних коштів та оскарження рішення Комісії АМК від 03.02.2025 року.

При цьому, жодних пояснень щодо зазначеного у Висновку порушення відповідач від позивача вже не вимагав, чим фактично позбавив останнього можливості надати свої відповідні пояснення (інформацію, документи) щодо виявленого відповідачем порушення (всупереч визначеним ч. 5 ст. 8 Закону № 922-VIII правам позивача).

Крім того, суд звертає увагу на те, що основною метою діяльності КП «ТМО» є задоволення потреб територіальної громади міста Одеси, шляхом здійснення господарської діяльності, пов`язаної з виробництвом та постачанням теплової енергії (п. 2.1 Статуту КП «ТМО»).

На виконання цього позивачем здійснюється уся необхідна виробничо-технічна діяльність, спрямована на надійне та безперебійне забезпечення споживачів тепловою енергією.

Слід зазначити, що позивач є соціально вагомим суб`єктом господарювання, оскільки надає послуги з теплопостачання майже 95-ти відсоткам споживачів міста Одеси різних категорій, як то населенню, лікувальним закладам, закладам освіти та культури, бюджетним організаціям, релігійним установам тощо.

Наряду із цим, КП «ТМО» відноситься до об`єктів критичної інфраструктури, має стратегічне значення і залишається практично єдиним постачальником теплової енергії (монополістом) для мешканців міста Одеси, підприємств, установ, організацій всіх форм власності, а також для об`єктів соціальної інфраструктури.

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про теплопостачання» державна політика у сфері теплопостачання базується на принципах забезпечення енергетичної безпеки держави, забезпечення захисту прав та інтересів споживачів. КП «ТМО» фактично є підприємством, діяльність якого безпосередньо пов`язана з енергетичною безпекою держави, технологічними процесами та наданням послуг, що мають велике значення для нормального функціонування суспільства та безпеки жителів м. Одеси.

Будь-яке виведення з ладу або порушення технологічного процесу при наданні послуг теплопостачання споживачам КП «ТМО» або перешкоджання його діяльності може спричинити негативні соціальні процеси, заподіяти майнову шкоду та навіть становити загрозу для життя і здоров`я людей.

Ще більшого значення це набуває тепер в умовах нинішнього воєнного стану. Підготовка теплових мереж міста Одеси до сталого функціонування в опалювальний період є одним з найважливіших питань та пріоритетних завдань КП «ТМО».

На момент оголошення Закупівлі, стосовно якої відповідачем було згодом складено оскаржуваний цим позовом Висновок, у позивача була нагальна і невідкладна потреба у закупівлі необхідної кількості палива задля виконання планових заходів щодо забезпечення своєчасного та якісного виконання робіт як з підготовки об`єктів теплового господарства у міжопалювальний період, так і до сталої роботи підприємства безпосередньо в осінньо-зимовий період 2025 року.

Таким чином, з огляду на повноваження адміністративного суду при розгляді справ по оскарженню рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, суд доходить висновку, що Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2024-12-09-017655-a не відповідає вимогам, встановленим п.п. 3, 8 ч. 2 ст. 2 КАС України, оскільки є необґрунтованим, тобто прийнятим без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії) та непропорційним, оскільки прийнятий без дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), у зв`язку з чим підлягає скасуванню.

Згідно ст.17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію і практику Суду як джерело права.

Так, у п.29 Рішення Європейського суду з прав людини від 09.12.1994р. Справа «Руїз Торіха проти Іспанії» (серія А, №303А) Суд повторює, що згідно з його установленою практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтованості рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Частиною 1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. Згідно ч.1 ст.72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, на підставі ст.8 КАС України, згідно якої усі учасники адміністративного процесу є рівними та ст.9 КАС України, згідно якої розгляд і вирішення справ у адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, з`ясувавши обставини у справі, перевіривши всі доводи і заперечення сторін та надавши правову оцінку наданим доказам, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Комунального підприємства «Теплопостачання міста Одеси» до Південного офісу Держаудитслужби, про визнання протиправним та скасування висновку підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат

Відповідно до ч.1 ст.143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З огляду на зазначене та згідно із ст.139 КАС України судові витрати позивача в сумі 2 422,40 грн. 00 коп., що сплачені згідно платіжної інструкції № 786 від 22.04.2025 року підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст.2, 6, 8, 9, 12, 14, 44, 139, 242-246, 255 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Комунального підприємства «Теплопостачання міста Одеси» до Південного офісу Держаудитслужби, про визнання протиправним та скасування висновку задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок Південного офісу Держаудитслужби від 31.03.2025 року про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2024-12-09-017655-a.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Південного офісу Держаудитслужби на користь Комунального підприємства «Теплопостачання міста Одеси» суму сплаченого судового збору в розмірі 2422 грн. 40 коп. (дві тисячі чотириста двадцять дві гривні сорок копійок).

Рішення набирає законної сили згідно ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 та п.15-5 розділу VII Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржено, згідно ст.295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, або розгляд справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: Комунальне підприємство «Теплопостачання міста Одеси» (65029, Одеська область, м. Одеса, вул. Балківська, буд. 1-Б, ).

Відповідач: Південний офіс Держаудитслужби (вул. Канатна, буд. 83, м.Одеса, 65012, ).

Суддя С.О. Cтефанов