Справа № 260/5017/25
Суддя: Калинич Я.М.
Дата ухвалення: 2025-06-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

26 червня 2025 рокум. Ужгород№ 260/5017/25

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Калинич Я.М. перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до головного державного виконавця Відділу державної виконавчої служби у м. Ужгороді Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Романа Владислава Яношевича про зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовом до головного державного виконавця Відділу державної виконавчої служби у м. Ужгороді Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Романа Владислава Яношевича, в якому просить суд:

1. Зобов`язати головного державного виконавця Роман В.Я. вчинити дії щодо списання наявних коштів із рахунків у банках вказаних вище (Ощадбанк, Райффайзен, Універсал Банк, Спорт Банк, депозит А-Банку) для погашення податкового боргу.

2. Вжити заходів щодо недопущення подальшого блокування коштів на рахунку, на який нараховується заробітна плата.

Відповідно до пунктів 3, 5 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Позовна заява подана з порушенням вимог статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме:

1) до позовної заяви не додано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску, оскільки події мали місце ще у 2018 році, а позовна заява подана до суду 23 червня 2025 року, що свідчить про пропуск встановленого законом строку для звернення до суду.

Приписами частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

У відповідності до вимог частини першої статті 287 Кодексу адміністративного судочинства України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів (пункт перший частини другої статті 287 Кодексу адміністративного судочинства України).

Згідно частини першої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання позовної заяви особою після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

2) у позовній заяві не зазначено всіх необхідних відомостей.

Згідно з п.2 ч.5 ст.160 КАС України, в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Порушуючи норми п.2 ч.5 ст.160 КАС України, позивачем у позовній заяві не зазначено ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти відповідача. Також не вказано відомості про наявність або відсутність електронного кабінету щодо позивача та відповідача.

Зазначені недоліки не є надміру формальними, оскільки їх виправлення в майбутньому може вплинути на ефективність виконання рішення, а також на своєчасність повідомлення сторін про рух справи, так як у зв`язку з недостатнім фінансуванням суду на здійснення витрат на закупівлю поштових марок та оплати послуг відправлення поштової кореспонденції.

Відповідно до п.7 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві, зокрема, зазначається відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Порушуючи вимоги п.7 ч.5 ст.160 КАС України, позивачем в позовній заяві не вказано, чи вживались заходи забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви.

Згідно з п.9 ч.5 ст.160 КАС України у позовній заяві зазначається: у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Суддя вказує на те, що у позовній заяві позивачем не обґрунтовано наявність порушення відповідачем своїми рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача, що не відповідає вищенаведеному процесуальному положенню.

Відповідно до п.8 ч.5 ст.160 КАС України закріплено, що в позовній заяві зазначається перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Разом з тим, у позовній заяві не конкретизовано перелік таких документів, зокрема не вказано реквізити таких та кількість аркушів.

У зв`язку з цим позивачу необхідно навести у переліку додатків до позовної заяви усі додані до позову документи із зазначенням їх реквізитів (вид документа, номер, дата).

4) подані до позовної заяви копії документів належним чином не завірені.

Згідно з частиною другою статті 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Приписами частин 4, 5 статті 94 КАС України встановлено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Позивачем в порушення вказаних вимог до позовної заяви надано копії письмових доказів не завірені належним чином, а саме: не містять відміток «копія», «з оригіналом згідно», дати здійснення завірення копії, підпису та ПІБ особи, яка завірила вказані копії.

Тому позивачу необхідно усунути вказаний недолік позовної заяви шляхом надання суду завірених належним чином копій документів.

5) крім того, всупереч п.11 ч.5 ст.160 КАС України у позовній заяві не зазначено власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Тому позивачу необхідно усунути зазначений недолік позовної заяви шляхом подання до суду власного письмового підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

6) відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі. До компетенції адміністративних судів належать спори з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій.

Водночас, позивач у прохальній частині позову не заявляє вимоги про визнання протиправними будь - яких рішень, дій чи бездіяльності відповідача, хоча зазначає про неправомірні, на його думку, дії суб`єкта влади у описовій частині позову.

Зважаючи на це, позивачу необхідно уточнити зміст прохальної частини позову відповідно до вимог ст.5 КАС України, зазначивши про те, яке саме рішення, дії або бездіяльність суб`єкта влади він просить визнати протиправними, і як наслідок, зобов`язати вчинити дії.

7) відповідно до статті 161 частини 3 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Нормативно-правовим актом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору є Закон України «Про судовий збір» №3674-VI (надалі Закон України №3674-VI).

Відповідно до статті 3 частини 1 Закону України №3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

З матеріалів справи вбачається, що вимоги позивачів є немайновими.

У відповідності до статті 4 частини 1 Закону України №3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Водночас, статтею 4 частиною 2 пунктом 3 підпунктом 1 Закону України №3674-VI закріплено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову, зокрема, немайнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 6 частини 7 абзацу 2 Закону України №3674-VI, у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Матеріали позову свідчать, що позовна заява з вимогами немайнового характеру подана одночасно двома позивачами до одного відповідача, а тому судовий збір має бути сплачений кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірі, передбаченому статтею 4 частиною 2 пунктом 3 Закону України «Про судовий збір».

Таким чином, судом встановлено, що судовий збір обчислюється за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, який містить кілька вимог немайнового характеру, судовий збір належить сплатити відповідно до кількості немайнових позовних вимог кожним позивачем окремим платіжним документом.

Відповідно до статті 6 частини 3 абзацу 2 Закону України №3674-VI у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З матеріалів справи слідує, що позивачами заявлено дві позовні вимоги немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 1 січня 2025 року у розмірі 3028 грн.

Таким чином, ураховуючи немайновий характер даного позову і розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01 січня 2025 року, ставка судового збору за подання до суду за одну позовну вимогу немайнового характеру становить 1211,20 грн.

Відтак, судовий збір за подання до адміністративного суду адміністративного позову із заявленими позовними вимогами немайнового характеру, з врахуванням положень статті 6 частини 7 абзацу 2 Закону України №3674-VI повинен бути сплачений позивачем у розмірі 2422,40 грн.

При цьому, ОСОБА_1 при звернення до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовними вимогами немайнового характеру не було сплачено судовий збір в розмірі 2422,40 грн.

Відтак, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір згідно ставок, передбачених Законом України «Про судовий збір» за подання адміністративного позову немайнового характеру у розмірі 2422,40 грн.

Для сплати судового збору для звернення до Закарпатського окружного адміністративного суду встановлені наступні реквізити: отримувач коштів - ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37975895; банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - UA4007493; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу *; 101; _____(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ____(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Закарпатський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Вимоги щодо позовної заяви законодавцем сформульовані так, що такі є обов`язковими для зазначення таких позивачем у тексті документу. Законодавець також врегулював питання щодо невідповідності позовної заяви вимогам, що до неї ставляться.

Згідно частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки позивач може усунути у 10-денний строк з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 123, 160, 161, 169, 287 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до головного державного виконавця Відділу державної виконавчої служби у м. Ужгороді Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Романа Владислава Яношевича про зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.

Надати позивачу 10-денний строк з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення вказаних недоліків у встановлений судом строк позовна заява буде їй повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Я. М. Калинич