Справа № 761/37290/24
Суддя: Ганечко Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2025-06-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 червня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ганечко О.М.,

суддів Василенка Я.М.,

Кузьменка В.В.,

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 14 жовтня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту територіального контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

У С Т А Н О В И В :

На електронну пошту Шевченківського районного суду м. Києва 04.10.2024 за вх. № ЕП-30535/24 надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту територіального контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 14 жовтня 2024 року адміністратвиний позов повернуто особі, яка її подала.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції про повернення позовної заяви, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне з`ясування обставин справи та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржувану ухвалу та прийняти нову постанову, якою направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 10.06.2025 відкрито апеляційне провадження та призначено апеляційну скаргу до розгляду в порядку письмового провадження на 26.06.2025.

Дану справу розглянуто в порядку письмового провадження, відповідно до норм ч. 2 ст. 312 КАС України.

Виконуючи вимоги процесуального законодавства, колегія суддів ухвалила продовжити строк розгляду апеляційної скарги, згідно норм ст. 309 КАС України.

Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга позивача підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що на теперішній час особи мають можливість звертатись до суду із заявами, клопотаннями тощо, шляхом їх подання у письмовому вигляді з наявністю власноручного письмового підпису або ж використанням системи «Електронний суд», шляхом формування у ній необхідного для звернення документу та підписання електронним ключем, для чого учасник справи має зареєструватись у вказаній електронній системі. Натомість, адміністративний позов надійшов без власноручного письмового підпису позивача на адресу електронної пошти суду та не була сформована в системі «Електронний суд». Однак, як вбачається із вказаної заяви, вона не підписана особою, яка її подала.

Апелянт зазначає, що суд першої інстанції мав врахувати те, що позовна заява була подана через електрону пошту з використанням КЕП, що є належним способом звернення до суду.

Зважаючи на зазначене, колегія суддів вважає за необхідне вказати таке.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Статтями 5, 160 КАС України, визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси і просити про їх захист шляхом пред`явлення позову. Позов пред`являється шляхом подання позовної заяви в суд першої інстанції, який має відповідати вимогам встановленим ст. 160, 161 КАС України.

Частиною 1 ст. 171 КАС України, передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3)відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Частинами сьомою, восьмою статті 44 КАС України, встановлено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Згідно із частиною десятою статті 44 КАС України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

У свою чергу, підпунктом 15.16 підпункту 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України, визначено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Рішення Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, було затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення).

Колегія суддів зазначає, що надсилання процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Отже, приписами КАС України визначено дві форми звернення учасників справи з позовною заявою: в паперовій формі зі скріпленням власноручного підпису учасника справи (його представника) або в електронній формі з обов`язковим скріпленням документів власним електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет.

Обмеження, що пов`язанні з використанням підсистеми "Електронний суд", у тому числі щодо подачі процесуальних документів через Електронний кабінет, є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя.

У постанові від 13.09.2023 у справі № 204/2321/22 Велика Палата Верховного Суду висловила таку правову позицію:

« 12.1. Законодавцем допускається подання фізичною особою нарівні з паперовою формою скарг в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи та подання такого документу через підсистеми «Електронний суд» та «Електронний кабінет», або з використанням офіційної електронної адреси із засвідченням кваліфікованим електронним підписом.

12.2. Звернення фізичної особи до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме, як безпосереднє звернення до суду.

12.3. Наведені висновки не стосуються адвокатів, нотаріусів, приватних виконавців, судових експертів, державних органів та органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання державного та комунального секторів економіки, які реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку».

Отже, Велика Палата Верховного Суду чітко окреслила коло осіб та органів звернення яких до суду має відбуватись із застосуванням офіційної електронної адреси в ЄСІТС із використанням сервісу «Електронний суд або у письмовій формі.

У даному випадку, позовну заяву було подано на офіційну електронну пошту суду першої інстанції, вона подана фізичною особою, в якої відсутній обов`язок реєструватись в системі Електронний Суд, та за прохальною частиною містить зазначення 04.10.2024 Сергій Волковський (підписано КЕП) (а.с. 20).

Проте, матеріали справи окрім копії позовної заяви не містить додатків до неї, як і не містить результатів перевірки наявності/відсутності підпису КЕП позивача, що прирівнюється до власноручного підпису особи, проте, цьому не було надано належної оцінки, а колегія суддів позбавлена можливості це з`ясувати, при тому, що позивач наполягає на тому, що позовна заява містила проставлення КЕП на заяві та додатках до неї.

Якщо заява подана через електронну пошту, підписану КЕП, суд має її перевірити на відповідність вимогам, зокрема, на наявність КЕП та відповідність її даних ідентифікаційним даним позивача.

Повернення поданої на адресу електронної пошти суду позовної заяви з мотивів того, що вона не містить підпису особи, яка її подала, без перевірки наявності кваліфікованого електронного підпису та без врахування презумпції відповідності кваліфікованого електронного підпису власноручному і положень Закону «Про електронні довірчі послуги», на переконання колегії суддів, свідчить про допущення судом порушень вимог процесуального закону.

З урахуванням наведеного, колегія суддів дійшла висновку про те, що суд першої інстанції, без урахування наведеного, не мав визначених КАС України підстав для повернення позовної заяви в даній справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права.

Доводи апеляційної скарги колегією суддів приймаються у якості належних.

Колегія суддів вважає, що повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції припустився порушення норм процесуального права, що порушує право позивача на доступ до правосуддя та вчасний та ефективний розгляд справи у розумний строк.

Згідно п. ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення і направити справу для розгляду до іншого суду першої інстанції за встановленою підсудністю.

У відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 320 КАС України, підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Тому, наявні підстави для скасування оскаржуваної ухвали та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Підстави для розподілу судових витрат наразі відсутні.

Керуючись ст. ст. 243, 312, 315, 320, 321, 322, 325, 328 - 331 КАС України, суд,

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 14 жовтня 2024 року - скасувати.

Справу направити до Шевченківського районного суду м. Києва для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О.М. Ганечко

Судді Я.М. Василенко

В.В. Кузьменко