Справа № 640/25787/21
Суддя: Стефанов С.О.
Дата ухвалення: 2025-06-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 червня 2025 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Стефанова С.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (без виклику осіб) адміністративну справу за позовом Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», від імені якого діє філія «Відокремлений підрозділ «Рівненська атомна електрична станція» до Північного офісу Держаудитслужби про визнання протиправними та скасування висновку,-

В С Т А Н О В И В:

Державне підприємство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», від імені якого діє відокремлений підрозділ «Рівненська атомна електрична станція» з позовом до Північного офісу Держаудитслужби, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати висновок від 28.08.2021 Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-12-18-015715-c (ДСТУ Б.Д.1.1-1:2013. Виконання будівельних робіт з технічного переоснащення по об`єкту: «Модернізація акумуляторного господарства СБ на енергоблоці № 1 Рівненської АЕС» (в частині заміни АБ-11, АБ-12, АБ-13), 11278900UAN, 45000000-7, ДК021, 1, роб.

- судові витрати по справі у розмірі 2 270 грн. покласти на Відповідача та стягнути на користь відокремленого підрозділу «Рівненська атомна електрична станція» Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» за рахунок бюджетних асигнувань Відповідача.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 вересня 2021 року відкрито провадження в адміністративній справі.

Законом України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду від 13.12.2022 № 2825-IX (далі - Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

На виконання вимог Закону України Про внесення зміни до пункту 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду щодо забезпечення розгляду адміністративних справ (далі - Закон) та визначає порядок передачі нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративних судових справ іншим окружним адміністративним судам України наказом ДСА України від 16.09.2024 №399 затверджено Порядок передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва (далі Порядок №399).

Пунктами 4-7 Порядку №399 визначено, що на розгляд та вирішення судам підлягають передачі судові справи, які нерозглянуті ОАСК та передані до КОАС, але до набрання чинності Законом, не розподілені між суддями. Матеріали щодо розгляду та вирішення окремих процесуальних питань у межах нерозглянутих судових справ підлягають передачі до судів, визначених у результаті автоматизованого розподілу судових справ між судами, проведеного відповідно до правил, установлених цим Порядком. Судові справи, вказані у переліку, які підлягають передачі судам, мають бути зареєстровані в базі даних. Перелік складається відповідальною особою протягом семи робочих днів після опублікування цього Порядку за формою, визначеною у додатку 1 до Порядку, та формується в електронній формі із застосуванням КЕП.

На виконання положень п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду ліквідаційною комісією 20.09.2024 скеровано дану справу до Одеського окружного адміністративного суду.

Згідно Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.04.2025 року, адміністративну справу за №640/25787/21 передано на розгляд судді Одеського окружного адміністративного суду Стефанову С.О.

Позиція позивача обґрунтовується наступним

Позивач зазначає, що згідно з наказом Північного офісу Держаудитслужби (далі за текстом Відповідач, орган державного фінансового контролю) від 05.08.2021 № 450, вказаним органом прийнято рішення про початок проведення моніторингу закупівель відповідно до переліку, що додається, в тому числі і закупівлі № UA-2020-12-18-015715-с (ДСТУ Б.Д.1.1-1:2013. Виконання будівельних робіт з технічного переоснащення по об`єкту: «Модернізація акумуляторного господарства СБ на енергоблоці № 1 Рівненської АЕС» (в частині заміни АБ-11, АБ-12, АБ-13), ), 11278900UAN, 45000000-7, ДК021, 1, роб., яка оголошена відокремленим підрозділом «Рівненська атомна електрична станція» Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (далі ВП «Рівненська АЕС», Позивач, Замовник). Підстава проведення моніторингу виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель. Відповідно до ч. 10 ст. 8 Закону № 922, у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. 28.08.2021 року відповідачем в електронній системі закупівель оприлюднено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі за текстом Висновок) № UA-2020-12-18-015715-с, оголошеної позивачем.

За результатами моніторингу відповідачем встановлено порушення вимог: 1) п. 19 ч. 2 статті 22 Закону № 922; 2) п. 3 ч. 1 статті 5 Закону № 922; 3) абзацу 3 п. 1 ч. 1 статті 31 Закону № 922.

Вказаний вище висновок відповідача про порушення ВП «Рівненська АЕС» ряду вимог Закону № 922 позивач вважає необґрунтованим та таким, що порушує права й інтереси позивача, які полягають у здійсненні ним закупівель робіт для забезпечення власних потреб, посилаючись в цілому на те, що Замовником не порушено жодної норми Закону №922, а навпаки, застосовано та успішно впроваджено усі принципи здійснення публічних закупівель, передбачені нормами статті 5 Закону № 922, зокрема, але не виключно, недискримінація учасників (як платників ПДВ, так і неплатників ПДВ) та рівне ставлення до них.

Позивач вважаючи висновок про результати моніторингу процедури закупівлі необґрунтованим та протиправним, звернувся до суду з даним позовом.

Позиція відповідача обґрунтовується наступним

Відповідач не погоджується з заявленими позовними вимогами, вважає їх необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню та зазначає, що фактичні обставини справи № 640/25787/21 свідчать про те, що відповідно до положень статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон № 922) Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області здійснено моніторинг публічної закупівлі UA-2020-12-18-015715-с, що підтверджується рішенням про такий моніторинг, а саме Наказ від 05.08.2021 №450 (далі - Наказ №450). Підставою для проведення такого моніторингу слугувало виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель (пункт 4 частини першої статті 8 Закону № 922), про що також зазначено в додатку до Наказу №450.

За результатами моніторингу закупівлі ID:UA-2020-12-18-015715-c Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області складено висновок про результати моніторингу закупівлі від 28 серпня 2021 року (далі Висновок від 28.08.2021), де зафіксовано порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель, a саме: недотримання вимог пункту 19 частини другої статті 22 та пункту третього частини першої статті 5 Закону № 922, порушення вимог абзацу третього пункту 1 частини першої статті 31 Закону № 922 та порушення частини четвертої статті 41 Закону № 922, який оприлюднено в електронній системі закупівель 28.08.2021 за посиланням https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-12-18-015715-c.

Дотримуючись вимог пункту 3 Порядку у констатуючій частині висновку про результати моніторингу закупівлі зазначено, що керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Південним офісом зобов`язано Замовника здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів».

Відповідач зазначає, що Північний офіс Держаудитслужби визначив зобов`язання щодо усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України як єдиного можливого шляху усунення виявленого порушення на момент проведення моніторингу цієї процедури закупівлі та складання висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та є таким, що направлений на приведення взаємовідносин у правову, законодавчо врегульовану площину.

Процесуальні дії та клопотання учасників процесу

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 22 квітня 2025 року прийнято справу №640/25787/21 до розгляду. Справу вирішено розглядати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін на підставі ст.262 КАС України у межах строків, визначених ст.258 КАС України та з урахуванням встановлених сторонам строків для подання заяв по суті.

05 травня 2025 року до суду від позивача надійшла заява про заміну позивача у справі № 640/25787/21 правонаступником (вхід. № 42773/25).

Ухвалою суду від 07 травня 2025 року замінено у справі №640/25787/21 позивача Державне підприємство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (, місцезнаходження 01032, м. Київ, вул. Назарівська, 3), від імені якого діє відокремлений підрозділ «Рівненська атомна електрична станція» (, місцезнаходження 34400, м. Вараш, Рівненська область) на правонаступника: Акціонерне товариство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (, місцезнаходження 01032, М. Київ, вул. Назарівська, 3), від імені якого діє філія «Відокремлений підрозділ «Рівненська атомна електрична станція» (, місцезнаходження 34400, Рівненська область, м. Вараш).

08 травня 2025 року від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву (вхід. № 44376/25).

12 травня 2025 року від позивача до суду надійшла відповідь на відзив (вхід. № ЕС/45515/25).

Станом на 26 червня 2025 року, будь-яких інших заяв по суті справи з боку сторін на адресу суду не надходило.

Відповідно до ч.2 ст.262 КАС України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши обставини, якими обґрунтовувалися позиції позивача та відповідача, перевіривши їх доказами, суд встановив наступні факти та обставини.

Обставини справи встановлені судом

Згідно з наказом Північного офісу Держаудитслужби від 05.08.2021 року № 450, вказаним органом прийнято рішення про початок проведення моніторингу закупівель відповідно до переліку, що додається, в тому числі і закупівлі № UA-2020-12-18-015715-с (ДСТУ Б.Д.1.1-1:2013. Виконання будівельних робіт з технічного переоснащення по об`єкту: «Модернізація акумуляторного господарства СБ на енергоблоці № 1 Рівненської АЕС» (в частині заміни АБ-11, АБ-12, АБ-13), ), 11278900UAN, 45000000-7, ДК021, 1, роб., яка оголошена відокремленим підрозділом «Рівненська атомна електрична станція» Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (далі ВП «Рівненська АЕС», Позивач, Замовник). Підстава проведення моніторингу виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

Відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», пункту 10 Положення про Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області, затвердженого наказом Північного офісу Держаудитслужби від 20 жовтня 2016 року № 18 (зі змінами) відповідачем здійснено моніторинг публічної закупівлі UA-2020-12-18-015715-с, «ДСТУ Б.Д.1.1-1:2013. Виконання будівельних робіт з технічного переоснащення по об`єкту: "Модернізація акумуляторного господарства СБ на енергоблоці №1 Рівненської АЕС" (в частині заміни АБ-11, АБ-12, АБ-13), очікуваною вартістю 11 278 900,00 грн., що підтверджується рішенням про такий моніторинг, а саме Наказом від 05.08.2021 № 450 «Про початок моніторингу процедури закупівлі» (далі - Наказ № 450).

Підставою для проведення такого моніторингу слугували виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель (пункт 4 частини другої статті 8 Закону №922), про що зазначено в додатку до Наказу № 450.

Предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, наявності закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, повноти відображення інформації у річному плані закупівель та в оголошенні про закупівлю відповідно до вимог законодавства у сфері закупівель, відповідності вимог тендерної документації вимогам законодавства, розгляду тендерних пропозицій, своєчасності укладання договору про закупівлю, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, наявності підстав для внесення змін до договору, своєчасності надання інформації у випадках, передбачених Законом.

Під час моніторингу проаналізовано, річний план закупівель відокремленого підрозділу «Рівненська АЕС» державного підприємства «НАЕК "Енергоатом» (далі - Замовник) на 2020 рік, оголошення про проведення відкритих торгів, тендерну документацію, затверджену рішенням тендерного комітету (протокол від 18.12.2020 № б/н), реєстр отриманих тендерних пропозицій, протокол розгляду тендерних пропозицій від 12.01.2021 № 2, повідомлення про намір укласти договір від 13.01.2021, договір від 25.01.2021 № 46-122-01-21-10301 (далі - Договір), укладений Замовником з Товариством з обмеженою відповідальністю «Західелектромонтаж» (далі «Західелектромонтаж»), додаткову угоду від 14.06.2021 року № 1 до Договору, пояснення Замовника на запит Управління Північного офісу Держаудитслужби.

За результатами моніторингу закупівлі: ID: UA-2020-12-18-015715-c Управлінням складено Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 28.08.2021 року (далі Висновок від 28.08.2021 року), в якому зафіксовано порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель, а саме: порушення вимог пункту 19 частини другої статті 22 та пункту третього частини першої статті 5 Закону, абзацу третього пункту 1 частини першої статті 31 Закону, частини четвертої статті 41 Закону, який оприлюднено в електронній системі закупівель за посиланням: https://prozorro.gov.ua/tender/ UA-2020-12-18-015715-c.

З огляду на встановлене порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Південний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Вважаючи вказаний висновок відповідача протиправним, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Джерела права та висновки суду

Згідно частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 р. № 2939-XII (далі - Закон № 2939-XII).

Відповідно до статті 2 Закону № 2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є, зокрема, здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Відповідно до частини 1 статті 5 Закону № 2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Згідно з преамбулою Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 року №922-VIII (далі Закон №922-VIII) цей Закон визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад. Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Згідно пункту 14 частини 1 статті 1 Закону № 922-VIII моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Частинами 1, 4, 6, 7, 8 статті 8 Закону № 922-VIII передбачено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі затверджено наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 р. № 552, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 01.10.2020 р. за № 958/35241 (далі - Порядок № 552).

Згідно пунктів 3, 5 розділу І Порядку № 552 висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - форма висновку) в електронній системі закупівель.

Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі.

Розділом ІІ Порядку № 552 встановлено порядок заповнення вступної частини форми висновку:

- у пункті 1 зазначаються: повне найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань; місцезнаходження;

- у пункті 2 зазначаються назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості мають зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності), а також його очікувана вартість;

- у пункті 3 зазначаються унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, і дата його оприлюднення на вебпорталі уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір і дата його оприлюднення на вебпорталі уповноваженого органу;

- у пункті 4 зазначається, яку з визначених частиною першою статті 13 Закону України «Про публічні закупівлі» процедур закупівель застосовано замовником;

- у пункті 5 зазначається (зазначаються) підстава (підстави), визначена (визначені) статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», за наявності якої (яких) керівник органу державного фінансового контролю або його заступник прийняв рішення про початок моніторингу процедури закупівлі;

- у пункті 6 вступної частини форми висновку зазначається дата початку здійснення моніторингу процедури закупівлі. Датою початку здійснення моніторингу процедури закупівлі є дата оприлюднення рішення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю;

Інформація, зазначена у пунктах 1-4 розділу II цього Порядку, заповнюється на підставі даних електронної системи закупівель.

Вступна частина форми висновку заповнюється електронною системою закупівель автоматично.

Розділом III Порядку № 552 визначено порядок заповнення констатуючої частини форми висновку:

- у пункті 1 зазначаються: 1) дата закінчення моніторингу процедури закупівлі відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі»; 2) питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу процедури закупівлі; 3) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу процедури закупівлі, із зазначенням: структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. Під час зазначення структурної одиниці закону зазначається лише її заголовок (крім законів про внесення змін); найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення);

- у пункті 2 заповнюється висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися;

- разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

З аналізу даних правових норм слідує, що моніторинг відкритих торгів здійснюється Держаудитслужбою та її міжрегіональними територіальними органами відповідно до статті 8 Закону № 922-VII. У разі виявлення порушення законодавства у сфері публічних закупівель складається висновок за формою, затвердженою наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 р. № 552.

Судом встановлено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі за номером UA-2020-12-18-015715-с від 28.08.2021 року, який оприлюднено в електронній системі закупівель 28.08.2021 року відповідно до норм частини шостої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі».

Вказаний висновок складено з дотриманням форми, визначеної Порядком № 552, та статті 8 Закону № 922-VII. Зокрема, у висновку вказано інформацію про замовника, ідентифікаційний код юридичної особи та її місцезнаходження; інформацію про предмет закупівлі; інформацію про оприлюднення; застосовану процедура закупівлі; підставу здійснення моніторингу - виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; дату початку моніторингу.

Щодо виявлених відповідачем порушень позивачем законодавства у сфері публічних закупівель, суд зазначає наступне.

Відносно моніторингу відповідачем питання відповідності тендерної документації Замовника вимогам законодавства, в результаті якого встановлено відсутність у тендерній документації прикладів формальних (несуттєвих) помилок, тобто порушено Замовником вимоги пункту 19 частини 2 статті 22 Закону № 922, судом встановлено наступне.

Вказана норма п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону № 922 викладена наступним чином: «У тендерній документації зазначаються такі відомості: 19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме технічні помилки та описки».

У пункті 1 Розділу ІІІ «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації (стор. 8-10) на закупівлю робіт «Модернізація акумуляторного господарства СБ на енергоблоці № 1 Рівненської АЕС», копія якої додана до позову, міститься інформація, яка описує та має приклади формальних (несуттєвих) помилок.

В свою чергу, вказаний опис та приклади в повній мірі відповідають, тобто не суперечать вимогам наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України (далі Уповноважений орган) № 710 від 15.04.2020 року.

Даним наказом затверджено Перелік формальних помилок. Єдиним органом в Україні, який, відповідно до абзацу 12 п. 11 ч. 1 ст. 9 Закону №922, наділений функціями розроблення та затвердження переліку формальних помилок, є Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України (Уповноважений орган). Відповідно, ВП «Рівненська АЕС», як розробник тендерної документації для закупівлі вказаних вище робіт, не вправі в своїй тендерній документації визначити інший, ніж визначений наказом № 710 від 15.04.2020 року, вичерпний перелік формальних помилок та їх приклади.

Крім того, у пп. 9 п. 1 Розділу ІІІ тендерної документації зазначено про приклад формальної помилки, а саме «Подання документа учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, який засвідчений підписом уповноваженої особи учасника процедури закупівлі та додатково містить підпис (візу) особи, повноваження якої учасником процедури закупівлі не підтверджені (наприклад, переклад документа завізований перекладачем тощо)». Інші підпункти пункту 1 Розділу III тендерної документації також містять в собі приклади, наприклад, пункт 2 (заокруглення числа, пропуск літер, повторення слів, ...).

У зв`язку з цим суд звертає увагу на те, що діючим законодавством України на Замовника закупівлі не покладено обов`язку зазначати у тендерній документації приклади формальних помилок, оскільки такі дані функції закріплені за Уповноваженим органом, який уповноважений розробляти та затверджувати переліки формальних помилок. Нормами Закону України «Про публічні закупівлі» замовників процедур закупівель не наділено правами розширювати перелік формальних помилок та їх прикладів, а навпаки, замовники зобов`язані дотримуватися як норм спеціального Закону № 922, так і підзаконних актів, розроблених на виконання закону.

Відповідно суд вважає, що Замовником були виконані вимоги п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону № 922 та в тендерній документації визначено опис і приклади формальних (несуттєвих) помилок, наявність яких у тендерних пропозиціях не впливають на їх зміст.

Дані заперечення були розміщені ВП «Рівненська АЕС» в електронній системі закупівель у встановленому Законом № 922 порядку та строк, відповідно до ч. 8 ст. 8 закону, Замовник скористався правом протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку надати свої аргументовані заперечення до висновку. Проте, дані заперечення на момент подачі позову не були прийняті відповідачем до уваги.

Щодо недотримання принципів здійснення публічних закупівель, визначених пунктом 3 ч. 1 ст. 5 Закону № 922 (відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель), у зв`язку із оголошенням закупівлі без ПДВ та укладання договору як з ПДВ, так і без ПДВ; щодо моніторингу відповідачем питання укладення з учасником, який став переможцем процедури закупівлі, договору про закупівлю, умови якого не відповідають вимогам тендерної документації та/або тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі, та висновку про нікчемність укладеного із ТОВ «Західелектромонтаж» договору, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що сума закупівлі, що зазначена в річному плані закупівель, вказана з урахуванням ПДВ (копії витягів з річного плану закупівель та з протоколу засідання тендерного комітету Замовника додані до позову.

Закупівля створена з рядка плану закупівель і очікувана вартість закупівлі в оголошенні про проведення відкритих торгів (роздруківка оголошення додана до позову) вказана Замовником без врахування ПДВ.

При цьому, суд приймає до уваги доводи позивача відносно того, що в електронній системі закупівель передбачено вибір параметру «з ПДВ/без ПДВ», що підтверджено роздруківкою витягу з «Інструкції по роботі. Відкриті торги» електронного майданчика ТзОВ «Смарттендер», з тією метою, аби уникнути дискримінації учасників платників ПДВ, неплатників ПДВ, нерезидентів та саме для більш зрозумілого і прозорого порівняння цін. Внаслідок цього на аукціоні створюються рівні умови для усіх учасників процедури закупівлі, незалежно від їх статусу як платників різних податків і зборів. Крім того, в пункті 1 Розділу V тендерної документації Замовника (стор. 17) описана методика оцінки тендерної пропозиції, де чітко прописано, що Учасник зазначає загальну ціну на аукціон без ПДВ. Аукціон відбувається за цінами без ПДВ. Учасник заповнює форму документу «Тендерна пропозиція (цінова)» згідно додатку 1 до тендерної документації (роздруківка зразку цінової пропозиції додається), зазначаючи, зокрема, розмір ПДВ, якщо учасник є платником ПДВ. На сторінці 17 тендерної документації також зазначено, що «Порівняння пропозицій електронних закупівель (цінових) учасників закупівлі здійснюється без урахування розміру податку на додану вартість». Вказана обставина поза розумним сумнівом саме і означає про дотримання Замовником як принципів відкритості та прозорості, так і принципу недискримінації учасників. Оскільки аукціон відбувся на рівних умовах для всіх учасників з ціновими пропозиціями без зазначення ПДВ, то і в повідомленні про намір укласти договір Замовника (формується системою електронних закупівель автоматично, роздруківка наявна в матеріалах справи) зазначена ціна без ПДВ, відповідно до вимог пункту 5 ч. 2 статті 33 ЗУ № 922.

Проте, оскільки переможець закупівлі являється платником ПДВ, про що він в установленому порядку повідомив Замовника, надавши відповідні документи для участі в аукціоні, то договір з ним укладається на суму з ПДВ, так як і передбачено річним планом закупівель. В укладеному із переможцем договорі, відповідно, зазначена сума без ПДВ та сума з ПДВ.

Відповідно до норм ч. 4 ст. 41 Закону № 922, умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.

У відповідності до вказаної норми частини 4 статті 41 Закону № 922, сума аукціону 10 979 400,00 грн. без ПДВ зазначена в договорі № 46-122-01-21-10301 від 25.01.2021 року, укладеному за результатами проведення процедури закупівлі.

Відповідно, умови даного договору містять як суму аукціону, так і суму, що зазначена у тендерній пропозиції переможця закупівлі.

Відповідно, укладений договір відповідає вимогам Закону України «Про публічні закупівлі», тому безпідставним є твердження органу державного фінансового контролю про нікчемність договору № 46-122-01-21-10301 від 25.01.2021 року з огляду на норму п. 2 ч. 1 ст. 43 Закону № 922.

Варто зазначити, що законодавство з питань публічних закупівель прямо не вимагає та, відповідно, не забороняє вказувати ціну в одному певному форматі «з ПДВ/без ПДВ».

Так, відповідно до ч. 1 ст.41 Закону № 922, договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом. Особливостей щодо оголошення закупівлі чи укладання договору «з/без ПДВ» у Законі № 922 не міститься.

Згідно із ч. 1 ст. 638 ЦК України, договір укладено, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. При цьому істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або необхідні для договорів такого виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї зі сторін має бути досягнуто згоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 180 ГК України, під час укладення господарського договору сторони зобов`язані в будь-якому разі погодити предмет, ціну та строк дії договору. Також істотною умовою господарського договору називає ціну норма ч. 2 ст. 189 ГК України.

Відповідно до пп.188.1 п.188 Податкового кодексу України, до складу договірної (контрактної) вартості включаються будь-які суми коштів, вартість матеріальних і нематеріальних активів, що передаються платнику податків безпосередньо покупцем або через будь-яку третю особу у зв`язку з компенсацією вартості товарів/послуг. До складу договірної (контрактної) вартості не включаються суми неустойки (штрафів та/або пені), три проценти річних від простроченої суми та інфляційні витрати, відшкодування шкоди, у тому числі відшкодування упущеної вигоди за рішеннями міжнародних комерційних та інвестиційних арбітражів або іноземних судів, що отримані платником податку внаслідок невиконання або неналежного виконання договірних зобов`язань.

Зважаючи на вищезазначене, суд приходить до висновку, що Замовником не порушено норм Закону №922, а навпаки, застосовано та успішно впроваджено усі принципи здійснення публічних закупівель, передбачені нормами статті 5 Закону № 922, зокрема, але не виключно, недискримінація учасників (як платників ПДВ, так і неплатників ПДВ) та рівне ставлення до них.

Дані заперечення були розміщені ВП «Рівненська АЕС» в електронній системі закупівель, проте на момент подачі позову вони не були прийняті відповідачем до уваги.

Відносно висновку органу державного фінансового контролю, що тендерна пропозиція ТОВ «Західелектромонтаж» не відповідала встановленим замовником вимогам та підлягала відхиленню на підставі абзацу 3 п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону № 922, суд зазначає наступне.

Суд вважає, що у ВП «Рівненська АЕС» правових підстав для відхилення пропозиції ТОВ «Західелектромонтаж» не було, з огляду на наступне.

Відповідно до положень абзацу 3 п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону № 922, замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства.

У даній підставі для відхилення дуже важливим є розуміння самих норм абзацу 3 п. 1 ч. 1 ст. 31 та абзацу 1 ч. 3 ст. 22 Закону № 922, а саме словосполучень «не відповідає вимогам до учасника відповідно до законодавства» та «вимоги, передбачені законодавством». Це означає, що Замовник має право та може встановлювати додаткові вимоги до учасника, якщо такі передбачені будь-яким чинним законом України, а вразі відсутності нормативного акту (у ієрархії нормативно-правових актів не нижче закону України), то й підстави для відхилення у Замовника, згідно вимог абзацу 1 ч. 3 ст. 22 Закону № 922, не може бути, оскільки відповідно до ч. 3 ст. 12 Закону № 922, під час використання електронної системи закупівель з метою подання тендерних пропозицій/пропозицій та їх оцінки документи та дані створюються та подаються з урахуванням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги". Словосполучення «урахування вимог» означає, що Замовнику потрібно застосовувати вимоги, що є діючими та передбачаються обома вказаними законодавчими актами. Окрім того, відповідно до ч. 5 ст. 22 Закону № 922, замовникам забороняється вимагати від учасників засвідчувати документи (матеріали та інформацію), що подаються у складі тендерної пропозиції, печаткою та підписом уповноваженої особи, якщо такі документи (матеріали та інформація) надані у формі електронного документа через електронну систему закупівель із накладанням електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, відповідно до вимог Закону України "Про електронні довірчі послуги".

Висновки щодо правового застосування норми абзацу 1 ч. 3 ст. 22 Закону № 922 містяться у постанові Верховного суду № 280/2494/19 від 26.08.2021 року у справі про визнання протиправним і скасування висновку. У даному процесуальному документі суд касаційної інстанції дає роз`яснення щодо правильного застосування норми матеріального права та тлумачення меж положень частини 3 статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» (норма статті закріплює право за Замовником на те, що його тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації). Зокрема, суд зробив висновок, що «Системний аналіз вказаних норм Закону дає підстави вважати, що право замовника включити до тендерної документації «іншу інформацію», яку він вважає за необхідне включити до неї, надане частиною третьою статті 22 Закону, обмежується, з огляду на те, що ця норма стосується інформації, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством».

У чинному на момент виникнення спірних правовідносин законодавстві України не передбачено прямого обов`язку підписувати тендерні пропозиції лише кваліфікованими електронними підписами (КЕП), це прямо не визначено ні у Законі України «Про публічні закупівлі», ні у Законах України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги». Вимоги Закону України «Про електронні довірчі послуги» передбачають і не забороняють використовувати на рівних умовах як удосконалений електронний підпис (УЕП), так і кваліфікований електронний підпис (КЕП). Обидва підписи КЕП і УЕП трактуються як засоби, що містять ідентифікаційні дані та використовуються для автентифікації особи підписувача електронних документів.

Враховуючи вищезазначене, суд доходить висновку, що Замовником на момент виникнення спірних правовідносин не було порушено норм Закону № 922 та тендерна пропозиція учасника-переможця закупівлі не підлягала відхиленню згідно абзацу 3 п.1 ч.1 ст. 31 вказаного Закону.

Дані заперечення також були розміщені ВП «Рівненська АЕС» в електронній системі закупівель, проте на момент подачі позову вони не були прийняті відповідачем до уваги.

Суд зазначає, що встановлені на думку Північного офісу Держаудитслужби порушення носять виключно формальний характер, оскільки не пов`язано із неможливістю забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції.

Втручання органу державного фінансового контролю в публічні закупівлі є виправданим в разі, якщо виявлене порушення має негативний вплив для бюджету (зайве витрачання бюджетних коштів).

Такий висновок відповідає усталеній судовій практиці розгляду справ щодо оскарження висновків Держаудитслужби, зокрема, про це було зазначено у постановах П`ятого апеляційного адміністративного суду від 01.09.2020 року у справі№ 420/1389/20, від 15.06.2023 року у справі № 420/14722/22 та від 31.07.2024 року у справі № 420/29424/23.

З огляду на викладене, суд зазначає, що висновок Північного офісу Держаудитслужби від 28.08.2021 року про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2020-12-18-015715-c прийнято відповідачем не на підставі, не у межах повноважень та не у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, що не відповідає п. 1 ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), у зв`язку з чим підлягає скасуванню.

Згідно ст.17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію і практику Суду як джерело права.

Так, у п.29 Рішення Європейського суду з прав людини від 09.12.1994р. Справа «Руїз Торіха проти Іспанії» (серія А, №303А) Суд повторює, що згідно з його установленою практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтованості рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Частиною 1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. Згідно ч.1 ст.72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, на підставі ст.8 КАС України, згідно якої усі учасники адміністративного процесу є рівними та ст.9 КАС України, згідно якої розгляд і вирішення справ у адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, з`ясувавши обставини у справі, перевіривши всі доводи і заперечення сторін та надавши правову оцінку наданим доказам, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», від імені якого діє філія «Відокремлений підрозділ «Рівненська атомна електрична станція» до Північного офісу Держаудитслужби про визнання протиправними та скасування висновку підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат

Відповідно до ч.1 ст.143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З огляду на зазначене та згідно із ст.139 КАС України судові витрати позивача в сумі 2 270,00 грн. підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст.2, 6, 8, 9, 12, 14, 44, 139, 242-246, 255 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», від імені якого діє філія «Відокремлений підрозділ «Рівненська атомна електрична станція» до Північного офісу Держаудитслужби про визнання протиправними та скасування висновку задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок Північного офісу Держаудитслужби від 28.08.2021 року про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-12-18-015715-c.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Північного офісу Держаудитслужби на користь Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», від імені якого діє філія «Відокремлений підрозділ «Рівненська атомна електрична станція» суму сплаченого судового збору в розмірі 2270 грн. 00 коп. (дві тисячі двісті сімдесят гривень нуль копійок).

Рішення набирає законної сили згідно ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 та п.15-5 розділу VII Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржено, згідно ст.295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, або розгляд справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: Акціонерне товариство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (01032, м. Київ, вул. Назарівська, 3, ), від імені якого діє філія «Відокремлений підрозділ «Рівненська атомна електрична станція» (34400, Рівненська область, м. Вараш, ).

Відповідач: Північний офіс Держаудитслужби (вул. Січових Стрільців, 18, м. Київ, 04053, ).

Суддя С.О. Cтефанов