Справа № 480/3212/24
Суддя: П’янова Я.В.
Дата ухвалення: 2025-06-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 червня 2025 р. Справа № 480/3212/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: П`янової Я.В.,

Суддів: Присяжнюк О.В. , Русанової В.Б. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 20.01.2025, головуючий суддя І інстанції: Є.Д. Кравченко, м. Суми, повний текст складено 20.01.25 у справі № 480/3212/24

за позовом ОСОБА_1

до Національного агентства з питань запобігання корупції

про визнання дій незаконними та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі за текстом також - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до адміністративного суду з позовом до Національного агентства з питань запобігання корупції (далі за текстом також відповідач, НАЗК, Національне агентство), у якому просив:

- визнати незаконними дії Національного агентства з питань запобігання корупції, які полягають у відмові внести зміни до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення, шляхом виключення з такого Реєстру даних про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-7 КУпАП;

- зобов`язати Національне агентство з питань запобігання корупції внести зміни до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення, шляхом виключення з такого Реєстру даних про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-7 КУпАП.

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 20 січня 2025 року адміністративний позов залишено без задоволення.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, позивач оскаржив його в апеляційному порядку, оскільки вважає, що рішення прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права, з невідповідністю висновків, викладених у рішенні суду, обставинам справи.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач, з посиланням на обставини справи та нормативно-правове обґрунтування, зазначені ним у позовній заяві, вказує на наявність підстав для задоволення позовних вимог. Звертає увагу на неврахування судом першої інстанції того, що позивачем не вчинено нового адміністративного правопорушення протягом року з дня закінчення виконання стягнення за постановою Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 03 квітня 2015 року, а тому позивач уважається таким, що не був підданим адміністративному стягненню відповідно до положень статті 39 КУпАП.

Від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він зазначає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи, рішення ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права, з дослідженням усіх доказів та встановленням усіх обставин у справі. Вважає рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим, а тому апеляційну скаргу просить залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Відповідно до пункту третього частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі також КАС України) суд апеляційної інстанції розглядає справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, виходить з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що постановою Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 03.04.2015 у справі № 577/1705/15-п ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП), та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 170,00 гривень (а.с. 15).

Згідно з зазначеною постановою Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 03.04.2015 у справі № 577/1705/15-п позивача внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

06.02.2024 позивач звернувся до Національного агентства з питань запобігання корупції із заявою, в якій просив розглянути можливість щодо виключення даних про вчинення ним правопорушення з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення (а.с. 9).

Листом від 11.02.2024 за № 49-08/8252-24 (а.с. 5) Національне агентство з питань запобігання корупції роз`яснило позивачу, що підстави для вилучення з Реєстру відомостей про особу, яку притягнуто до відповідальності за вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, визначені у п. 8 розділу II Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 09.02.2018 за № 166 (далі - Положення) та є вичерпними. Зокрема, пунктом 8 розділу II Положення про Реєстр установлено, що підставами для вилучення з Реєстру відомостей про особу, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення, зокрема є скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення (пп. 4 п. 8 розділу II Положення); заява особи, яка з 24 лютого 2022 року до припинення або скасування воєнного стану брала безпосередню участь у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України у складі Збройних Сил України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, Національної гвардії України, Служби безпеки України, Служби зовнішньої розвідки України, Управління державної охорони України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань (абз. 1 пп. 6 п. 8 розділу II Положення).

Позивач, уважаючи, що відомості про нього не повинні зазначатися в Єдиному державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, звернувся з позовом до суду у цій справі.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції, на підставі досліджених матеріалів справи та аналізу норм законодавства, якими врегульовано спірні правовідносини, дійшов висновку, що відмова Національного агентства з питань запобігання корупції щодо виключення відомостей про ОСОБА_1 з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, відповідає критеріям правомірності, визначеним статтею 2 КАС України.

При цьому суд першої інстанції виходив з таких підстав.

Частина 2 статті 19 Конституції України визначає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень визначає Закон України від 14.10.2014 за №1700-VII «Про запобігання корупції» (далі також Закон №1700-VII).

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 11 Закону №1700-VII до повноважень Національного агентства належить, зокрема, забезпечення ведення Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення (далі- Реєстр).

Згідно з ч. 1 ст. 59 Закону №1700-VII відомості про осіб, яких притягнуто до кримінальної, адміністративної, дисциплінарної або цивільно-правової відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, а також про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення, вносяться до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, що формується та ведеться Національним агентством.

Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, порядок його формування та ведення затверджуються Національним агентством.

Відомості про фізичних осіб, яких притягнуто до відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, а також про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення, вносяться до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, протягом трьох робочих днів з дня надходження з Державної судової адміністрації України до Національного агентства електронної копії рішення суду, яке набрало законної сили, з Єдиного державного реєстру судових рішень.

Згідно з ч. 3 ст. 59 Закону №1700-VII Національне агентство забезпечує оприлюднення на своєму офіційному вебсайті відомостей з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, протягом трьох робочих днів після їх внесення до реєстру.

Ведення Національним агентством з питань запобігання корупції Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення (далі - Реєстр), та надання відомостей з нього, регулюється Положенням про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, затвердженим рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 09.02.2018 за № 166 (далі - Положення № 166).

Пунктом 2 Розділу І Положення № 166 встановлено, що реєстр - електронна база даних, яка містить відомості про осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, та про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення.

Згідно з п.1 Розділу ІІ Положення № 166 внесенню до Реєстру підлягають відомості про осіб, яких притягнуто до відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, та про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення.

Отже, інформацію про осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення/яких притягнуто до відповідальності за корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення вносяться до Реєстру.

Перелік підстав для вилучення з Реєстру відомостей про особу, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення, передбачено п.8 Розділу ІІ Положення, а саме:

1) ухвала суду про скасування вироку;

2) винесення виправдувального вироку;

3) відновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження;

4) скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення;

5) розпорядчий документ або судове рішення про скасування розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення;

6) заява особи, яка з 24 лютого 2022 року до припинення або скасування воєнного стану брала безпосередню участь у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України у складі Збройних Сил України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, Національної гвардії України, Служби безпеки України, Служби зовнішньої розвідки України, Управління державної охорони України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань.

Отже, підстави щодо вилучення з Реєстру відомостей про особу, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення, є вичерпними.

Судом установлено, що відомості щодо ОСОБА_1 унесено до Реєстру у зв`язку з прийняттям постанови Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 03.04.2015 у справі № 577/1705/15-п.

Так, постановою Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 03.04.2015 у справі № 577/1705/15-п ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 170,00 гривень (а.с. 15).

Вказана постанова набрала законної сили 14.04.2015.

На підставі постанови Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 03.04.2015 у справі № 577/1705/15-п Національним агентством внесено відомості до Реєстру щодо ОСОБА_1 .

Факт внесення Національним агентством відомостей до Реєстру щодо ОСОБА_1 позивачем не оскаржувався і не був визнаний у судовому порядку протиправним.

Позивачем не доведено, а судом не встановлено, того, що постанова Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 03.04.2015 у справі № 577/1705/15-п, яка була підставою для внесення до Реєстру відповідних відомостей, скасована у судовому порядку.

Водночас позивач уважає, що відомості про нього мають бути вилученні з Реєстру, оскільки він постанову суду виконав добровільно, сплативши штраф. Разом з цим жодного нового адміністративного правопорушення протягом року з дня закінчення виконання стягнення він не вчиняв.

Разом з цим сплата позивачем штрафу та непритягнення його до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення протягом року з дня закінчення виконання стягнення не є тією підставою, з настанням якої законодавець пов`язує обов`язок уповноваженого суб`єкта вилучити з Реєстру відомості про позивача, як особу, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення з урахуванням п.8 Розділу ІІ Положення № 166.

Щодо посилань позивача на приписи ст. 39 КУпАП.

Відповідно до ст. 39 КУпАП якщо особа, піддана адміністративному стягненню, протягом року з дня закінчення виконання стягнення не вчинила нового адміністративного правопорушення, то ця особа вважається такою, що не була піддана адміністративному стягненню.

Тобто зазначена норма регулює правовідносини, які виникають під час застосування КУпАП і слугує кваліфікуючою ознакою для застосування деяких його статей, зокрема, тих, що передбачають призначення покарання за повторне вчинення адміністративного правопорушення.

Водночас норми КУпАП не регулюють порядок формування та ведення Реєстру, що відповідно виключає можливість застосування до спірних правовідносин ст. 39 КУпАП, як підставу для вилучення з нього відомостей про особу, яка вчинила адміністративне правопорушення.

З урахуванням установлених обставин справи та системного аналізу положень чинного законодавства України, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність незаконності дій Національного агентства з питань запобігання корупції щодо виключення відомостей про ОСОБА_1 з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, зважаючи на те, що на момент звернення позивача та прийняття рішення відповідач діяв відповідно до приписів чинного законодавства України.

Разом з цим колегія суддів апеляційної інстанції ураховує таке.

Відповідно до ст. 6 Кодексу адміністративного судочинства України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини (ЄСПЛ) 24 квітня 2025 року розглянув справу Артема Ситника проти України.

У цьому рішенні ЄСПЛ було встановлено, що у судовому провадженні були серйозні недоліки, а внесення Ситника до реєстру корупціонерів «мало непропорційний вплив на його приватне життя, оскільки це триває і буде продовжувати кидати тінь на його репутацію та підривати професійну довіру».

Отже, ЄСПЛ у справі «Ситник проти України» (заява № 16497/20) постановив, що мали місце порушення статті 6 § 1 (право на справедливий судовий розгляд), статті 8 (право на повагу до приватного та сімейного життя) та статті 18 (межі використання обмежень прав) Європейської конвенції з прав людини.

Розглядаючи питання права на повагу до приватного життя ОСОБА_2 , ЄСПЛ зазначив, що «згідно з чинними правовими нормами в Україні, ім`я пана Ситника залишатиметься у реєстрі корупціонерів безстроково. Немає можливості його видалити. Така ситуація важко узгоджується з положенням Кодексу про адміністративні правопорушення, згідно з яким адміністративне правопорушення вважається погашеним через один рік».

Окрім того, на виконання цього рішення ЄСПЛ Верховна Рада 17 червня 2025 року прийняла за основу та відразу в цілому як закон законопроект № 13271-1 про внесення змін, зокрема, до Кодексу про адміністративні правопорушення, за яким відомості про накладення адміністративного стягнення на посадовця за вчинення корупційного правопорушення будуть зберігатися у Реєстрі корупціонерів один рік.

Після завершення цього строку відомості про особу в Єдиному державному реєстрі осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, підлягають виключенню (статтю 59 Закону України «Про запобігання корупції» доповнили новою частиною 4).

З огляду на викладене колегія суддів дійшла висновку про необхідність зобов`язати Національне агентство з питань запобігання корупції внести зміни до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення, шляхом виключення з такого Реєстру даних про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-7 КУпАП.

Згідно і приписами пункту другого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Відповідно до статті 317 КАС України,підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Зважаючи на наведене, колегія суддів дійшла висновку про скасування рішення суду першої інстанції з прийняттям постанови про часткове задоволення позовних вимог.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат із урахуванням положень статті 139 КАС України, колегія суддів виходить з того, що судові витрати, які були понесені позивачем під час розгляду справи, складаються із витрат зі сплати судового збору за подання позовної заяви та апеляційної скарги у загальному розмірі 2 664,64 грн (1211,20 грн - за подання позовної заяви та 1453,44 грн - за подання апеляційної скарги).

Разом з тим, колегія суддів звертає увагу, що відповідно до ч.3 ст.4 Закону України "Про судовий збір" (до статті 4 включено частину третю згідно із Законом № 2147-VIII від 03.10.2017) при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

З огляду на викладене, а також на те, що позивачем у цій справі позов та апеляційна скарга подані в електронній формі з використанням системи "Електронний суд", розмір судового збору, який підлягає ним сплаті за подання позовної заяви та апеляційної скарги, має бути розрахований судом із застосуванням понижуючого коефіцієнта, передбаченого ч.3 ст.4 Закону України "Про судовий збір", а саме коефіцієнта 0,8 пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Отже, в цьому випадку ставка судового збору за подання позовної заяви у справі за позовом немайнового характеру становить 968,96 грн (1 211,20 грн х 0,8), за подання апеляційної скарги 1453,44 грн (1211,20 грн х 150% = 1 816,80 грн х 0,8).

Оскільки Другим апеляційним адміністративним судом ухвалено нове рішення, яким адміністративний позов задоволено частково, враховуючи, що задоволені вимоги охоплюють обсяг порушених прав та законних інтересів позивача, рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне здійснити розподіл судових витрат зі сплати судового збору, стягнувши з відповідача за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень 2 422,40 грн (968,96 грн + 1453,44 грн) на користь позивача.

Решта сплачених позивачем грошових коштів за подання позовної заяви у розмірі 242,24 грн (1211,20 грн - 968,96 грн) є надміру сплаченим судовим збором, який може бути повернуто за клопотанням особи, яка його сплатила, за ухвалою суду першої інстанції у порядку статті 7 Закону України «Про судовий збір».

Керуючись статтями 139, 242, 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 20.01.2025 у справі № 480/3212/24 скасувати в частині відмови у задоволенні позовних вимог про зобов`язання Національного агентства з питань запобігання корупції внести зміни до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення, шляхом виключення з такого Реєстру даних про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-7 КУпАП .

Прийняти в цій частині постанову, якою позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Зобов`язати Національне агентство з питань запобігання корупції внести зміни до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення, шляхом виключення з такого Реєстру даних про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-7 КУпАП.

В іншій частині рішення Сумського окружного адміністративного суду від 20.01.2025 у справі № 480/3212/24 залишити без змін.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Національного агентства з питань запобігання корупції на користь ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору в сумі 2 422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) грн 40 коп.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя Я.В. П`янова
Судді О.В. Присяжнюк В.Б. Русанова