Справа № 520/15921/25
Суддя: Григоров Д.В.
Дата ухвалення: 2025-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

24 червня 2025 року справа № 520/15921/25

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Григоров Д.В., розглянувши позовну заяву та додані до неї документи ОСОБА_1 до Державної установи "Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Харківській області" медична (військово-лікарська) комісія , Центральної медичної (військово-лікарська) комісії Міністерства внутрішніх справ України про визнання протиправною відмову та скасування постанови, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду з адміністративним позовом, в якому просить:

- скасувати та визнати незаконною Постанову №271 від 13 вересня 2024 року Державної установи «Територіального медичного об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Харківській області» Медичної (військово-лікарської ) комісії, в якій було вказано, що травма ОСОБА_2 1976 р.н. та смерть «ТАК, пов`язані з виконанням обов`язків військової служби»;

- визнати незаконною відмову Центральної медична (військово-лікарська) комісія МВС України № 33/4К291 від 14.04.2025р. у скасуванні постанови Державної установи «Територіального медичного об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Харківській області» №271 від 13 вересня 2024 року;

- зобов`язати Державну установу «Територіальне медичне об єднання Міністерства внутрішніх справ України по Харківській області» Медичну (військово-лікарську ) комісію винести нову постанову, у якій причина смерті солдата ОСОБА_2 водія-електрика 1-го відділення штабних машин взводу штабних машин польового центру зв`язку вузла зв`язку І категорії військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України, як і належить за законодавством зазначатиметься - «ТАК, пов`язане із захистом Батьківщини».

Ухвалою суду від 24.06.2025р. відмовлено у відкритті провадження в частині позовних вимог, які стосуються визнання солдата ОСОБА_2 1976 р.н., який був мобілізований у період воєнного стану в Україні до військової частини НОМЕР_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 на посаду водія-електрика 1-го відділення штабних машин взводу штабних машин польового центру зв`язку вузла зв`язку І категорії, таким, що загинув під час безпосередньої участі у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією рф проти України.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до частин першої та другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зі змісту позову встановлено, що при зверненні до суду позивачка не згодна з постановою Державної установи «Територіального медичного об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Харківській області» медичної (військово-лікарської ) комісії №271 від 13.09.2024р. в якій вказано, що травма та смерть ОСОБА_2 «ТАК, пов`язані з виконанням обов`язків військової служби». До суду позивачка звернулася 16.06.2025р., направивши примірник позовної заяви засобами поштового зв`язку через АТ "Укрпошта", позовну заяву зареєстровано судом 17.06.2025р.

Згідно змісту позовної заяви, позивачка зазначає, що оскаржувану постанову нею було отримано 08.12.2024р. засобами поштового зв`язку, проте доказів на підтвердження даної обставини позивачкою не надано.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Суд зазначає, що для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів.

Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом встановленого строку від дати порушення його прав, свобод чи інтересів .

В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

При визначенні поважності причин пропуску строку звернення до суду слід виходити з правової позиції, висловленої Верховним Судом в постанові від 31.05.2023р. у справі № 160/9356/22, згідно якої поновлення встановленого процесуальним законом строку для подання позовної заяви здійснюється судом у виняткових, особливих випадках й лише за наявності обставин об`єктивного і непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на звернення до суду із позовом.

Правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення причин їх недотримання - вони повинні бути поважними, реальними або, непереборними і об`єктивно нездоланними на час перебігу строків звернення до суду.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.10.2020 у справі № 9901/32/20 дійшла висновку, що інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з позовною заявою, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними.

Законодавче закріплення строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно-правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій. Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Установлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень в адміністративних справах) та інших осіб того, що зі сплином установленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії в часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

Також Верховний Суд зазначив, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13.12.2011 № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Суд зазначає, що та обставина, що позивачка зверталася до Центральної медичної (військово-лікарської) комісії МВС України з питання оскарження постанови Державної установи «Територіального медичного об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Харківській області» медичної (військово-лікарської ) комісії №271 від 13.09.2024р., без установлення дати обізнаності про зазначену постанову, не вказує на момент коли ОСОБА_1 дізналася про порушення свого права, а лише свідчить про час, коли позивачка почала вчиняти дії щодо реалізації відновлення порушеного права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду.

Вказане не свідчить про те, що вона не усвідомлювала характер та обсяг свого порушеного права, а також не свідчить і про те, що строк звернення до суду слід обраховувати з моменту надання чергової відповіді.

При цьому слід мати на увазі, що поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020р. №340/1019/19).

За сформульованим Верховним Судом у постанові від 19.12.2022р. у справі №420/13281/20 правовим висновком саме позивач повинен довести дотримання строку звернення до суду, приєднавши до матеріалів позову докази або дотримання строку на звернення до суду або пропуску строку на звернення до суду з поважних причин.

Крім того, відповідно до частини 3 статті 161 КАС України передбачено, щодо позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, встановлюється ставка судового збору у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" установлено у 2025 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2025 року - 3028,00 грн.

А отже, ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, за одну вимогу, який подано фізичною особою становить 1211,20 грн.

З позовної заяви встановлено, що позивачкою заявлено дві самостійні позовні вимоги, щодо скасування та визнання незаконною постанову №271 від 13 вересня 2024 року Державної установи «Територіального медичного об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Харківській області» Медичної (військово-лікарської ) комісії, а також щодо визнання незаконною відмову Центральної медична (військово-лікарська) комісія МВС України № 33/4К291 від 14.04.2025р. у скасуванні постанови Державної установи «Територіального медичного об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Харківській області» №271 від 13 вересня 2024 року.

Вказані позовні вимоги не є такими, що взаємопов`язані, оскільки зазначена постанова Державної установи «Територіального медичного об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Харківській області» Медичної (військово-лікарської) комісії є самостійним рішенням суб`єкта владних повноважень та може бути оскаржена до суду окремо від листа Центральної медична (військово-лікарська) комісія МВС України № 33/4К291 від 14.04.2025р., який позивачка в позовній заяві називає відмовою у скасуванні постанови Державної установи «Територіального медичного об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Харківській області» №271 від 13.09.2024 р.

Відповідно до абзацу 2 частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір", у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З матеріалів справи судом встановлено, що позивачкою до суду надано квитанцію про сплату судового збору в сумі 1211,20 грн. від 13.06.2025р. №0.0..1, тобто лише за одну позовну вимогу немайнового характеру.

З огляду на викладене, позивачка повинна доплатити судовий збір у розмірі 1211,20 грн. (1211,20*2-1211,20).

На підставі викладеного та керуючись статтями 160, 161, 169, 241, 243, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державної установи "Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Харківській області" медична (військово-лікарська) комісія, Центральної медичної (військово-лікарська) комісії Міністерства внутрішніх справ України про визнання протиправною відмову та скасування постанови, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити недоліки позовної заяви, а саме:

- надати до суду заяву про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням поважності причин пропуску такого строку, з наданням належних доказів цього, в якій вказати підстави для поновлення такого строку, з урахуванням висновків цієї ухвали;

- надати до суду платіжний документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 1211,20 грн. на наступні реквізити: Отримувач коштів ГУК Харків обл/мХар Основ"ян/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947, банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA4020661, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу *;101;(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Харківський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Встановити позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви - протягом десяти днів з моменту отримання даної ухвали.

Невідкладно повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк заява буде повернута заявнику з усіма доданими до неї документами, що не перешкоджає повторному зверненню до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.В. Григоров