Справа № 560/12179/24
Суддя: Берназюк Я.О.
Дата ухвалення: 2025-06-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 червня 2025 року

м. Київ

справа № 560/12179/24

адміністративне провадження № К/990/2469/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: судді-доповідача Берназюка Я.О., суддів Кравчука В.М. та Шарапи В.М., розглянувши в письмовому провадженні у касаційному порядку адміністративну справу №560/12179/24

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області

про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії,

за касаційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області

на ухвалу Сьомого апеляційного адміністративного суду від 20 грудня 2024 року (постановлену у складі колегії: судді-доповідача Драчук Т.О., суддів Полотнянка Ю.П. та Смілянця Е.С.),

УСТАНОВИВ:

Короткий виклад обставин та судових рішень у справі

У серпні 2024 року ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) звернувся до адміністративного суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області (далі - скаржник, відповідач), в якому просив:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області щодо відмови ОСОБА_1 у нарахуванні та виплаті з 01 липня 2021 року доплати до пенсії згідно постанови Кабінету Міністрів України "Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб" від 14 липня 2021 року №713 (далі - постанова КМУ №713);

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області перерахувати та виплатити з 01 липня 2021 року ОСОБА_1 щомісячну доплату у розмірі 2000,00 грн відповідно до постанови КМУ №713 виходячи з розміру грошового забезпечення, встановленого на підставі рішення суду від 25 березня 2021 року у справі №560/1923/21, без обмеження максимальним розміром з урахуванням раніше виплачених сум.

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 17 вересня 2024 року позов задоволено частково.

Визнано протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області щодо відмови ОСОБА_1 у нарахуванні та виплаті з 01 липня 2021 року доплати до пенсії згідно постанови КМУ №713;

Зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області перерахувати та виплатити з 01 липня 2021 року ОСОБА_1 щомісячну доплату у розмірі 2000,00 грн відповідно до постанови КМУ №713 виходячи з розміру грошового забезпечення, встановленого на підставі рішення суду від 25 березня 2021 року у справі №560/1923/21, з урахуванням виплачених сум.

У задоволенні іншої частини позову відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Головне управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області звернулося з апеляційною скаргою до Сьомого апеляційного адміністративного суду.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 20 грудня 2024 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 17 вересня 2024 року у справі №560/12179/24.

Короткий зміст та обґрунтування вимог касаційної скарги

Не погодившись з ухвалою суду апеляційної інстанції, Головне управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області звернулося з касаційною скаргою до Верховного Суду.

На обґрунтування підстав касаційного оскарження скаржник зазначає, що апеляційний суд ухвалив рішення з порушенням положень частини першої статті 121, частини третьої статті 295, частини третьої статті 298, пункту 4 частини першої статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), оскільки безпідставно визнав підстави пропуску строку на апеляційне оскарження неповажним та відмовив у відкритті апеляційного провадження, адже строк на апеляційне оскарження підлягав поновленню з тих підстав, що ним дотримано строк при зверненні зі скаргою вперше, а повторне звернення з належно оформленою апеляційною скаргою (щодо сплати судового збору) відбулось в межах розумного строку з моменту отримання копії ухвали Сьомого апеляційного адміністративного суду від 18 листопада 2024 року про повернення апеляційної скарги.

У касаційній скарзі Головне управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області просить Верховний Суд задовольнити касаційну скаргу, скасувати ухвалу Сьомого апеляційного адміністративного суду від 20 грудня 2024 року, а справу направити до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

Процесуальні дії у справі та клопотання учасників справи

Ухвалою Верховного Суду від 30 січня 2025 року касаційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області залишено без руху з підстав її невідповідності вимогам статті 330 КАС України, тобто у зв`язку з несплатою судового збору, та встановлено заявнику десятиденний строк з дня отримання копії ухвали, протягом якого особа має право надати суду документ про сплату судового збору.

05 лютого 2025 року Головне управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області звернулося до Суду з клопотанням про усунення недоліків касаційної скарги та долучило документ про сплату судового збору у визначеному законом розмірі.

Ухвалою Верховного Суду від 24 березня 2025 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області на ухвалу Сьомого апеляційного адміністративного суду від 20 грудня 2024 року, витребувано адміністративну справу №560/12179/24 з Хмельницького окружного адміністративного суду та встановлено для інших учасників справи десятиденний термін з моменту отримання копії ухвали для подання відзиву на касаційну скаргу.

Електронну копію ухвали Верховного Суду доставлено в електронний кабінет Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» 26 березня 2025 року о 04:09, що підтверджується довідкою Верховного Суду про доставку електронного документа.

Електронну копію ухвали Верховного Суду доставлено в електронний кабінет адвоката Єрьоміної Вікторії Анатоліївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» 26 березня 2025 року о 04:09, що підтверджується довідкою Верховного Суду про доставку електронного документа.

07 квітня 2025 року на адресу Верховного Суду надійшла адміністративна справа №560/12179/24.

Ухвалою Верховного Суду від 24 червня 2025 року закінчено підготовчі дії і призначено справу до розгляду в порядку письмового провадження за наявними матеріалами, без повідомлення та виклику учасників справи колегією у складі трьох суддів з 25 червня 2025 року.

Позиція інших учасників справи

З відзивом на касаційну скаргу позивач не звертався.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Оцінка висновків суду апеляційної інстанції і доводів учасників справи

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам касаційної скарги, а також виходячи з меж касаційного перегляду справи, визначених статтею 341 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

Механізм реалізації права на апеляційне оскарження судового рішення врегульовано Главою першою "Апеляційне провадження" Розділу ІІІ "Перегляд судових рішень" КАС України.

Так, частиною першою статті 295 КАС України передбачено, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позиція Верховного Суду стосовно застосування зазначеної норми КАС України сформована, зокрема, у постановах від 13 червня 2019 року у справі №200/15533/17(2-а/200/1165/17), від 23 червня 2023 року у справі №620/5444/22, від 23 жовтня 2023 року у справі №480/3867/22, від 23 жовтня 2023 року у справі №280/6435/22, від 13 березня 2024 року у справі №420/9728/23 та від 27 березня 2024 року у справі №380/1105/23.

Вимоги до форми і змісту апеляційної скарги передбачені положенням пункту 1 частини п`ятої статті 296 КАС України, у якому зазначено, що до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Позиція Верховного Суду стосовно застосування зазначеної норми КАС України сформована, зокрема, у постановах від 19 вересня 2018 року у справі №629/4322/16-а, від 19 вересня 2018 року у справі №154/3104/16, від 18 жовтня 2018 року у справі №463/4223/16-а, від 18 жовтня 2018 року у справі №826/10597/17, від 18 жовтня 2018 року у справі №766/14464/16-а, від 18 жовтня 2018 року у справі №822/2538/16, від 18 жовтня 2018 року у справі №338/1309/16-а, від 05 лютого 2019 року у справі №521/21820/16-а та від 12 грудня 2019 року у справі №819/748/17.

Згідно з частиною другою статті 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Частиною восьмою статті 169 КАС України встановлено, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Позиція Верховного Суду стосовно застосування зазначеної норми КАС України сформована, зокрема, у постановах від 18 жовтня 2018 у справі №456/2661/15-а, від 11 липня 2019 року у справі №185/1555/17(2-а/185/170/17), від 31 липня 2019 року у справі №757/25575/17-а, від 31 липня 2019 року у справі №524/145/15-а, від 12 грудня 2019 року у справі №591/1521/17 та від 22 січня 2020 року у справі №826/9389/16.

Пунктом 4 частини першої статті 299 КАС України встановлено, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга прокурора, суб`єкта владних повноважень подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків подання апеляційної скарги суб`єктом владних повноважень у справі, про розгляд якої він не був повідомлений або до участі в якій не був залучений, якщо суд ухвалив рішення про його права та (або) обов`язки (частина друга статті 299 КАС України).

Таким чином, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою після закінчення строків, установлених статтею 295 КАС України, та якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку, про що постановляється ухвала.

Частинами першою та другою статті 44 КАС України передбачено, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, щодо сплати судового збору.

Наведеною процесуальною нормою окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку апеляційного оскарження, а також належного оформлення апеляційної скарги. Для цього особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Згідно з частиною першою статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

При цьому норми КАС України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з врахуванням обставин у справі.

Отже, процесуальний строк звернення до суду покликаний забезпечувати принцип правової визначеності і є гарантією захисту прав сторін спору. Вирішуючи питання про поновлення процесуального строку, зокрема на апеляційне оскарження, суди повинні надавати оцінку причинам, що зумовили пропуск строку.

На думку колегії суддів, сам по собі факт повернення апеляційної скарги не є поважною причиною пропуску строку, тому при вирішенні питання про поважність наведених скаржником причин, суд має враховувати також і ті обставини, які стали підставою для повернення попередньо поданої апеляційної скарги, а також період часу, який сплинув з моменту, коли особа дізналась про відповідне рішення суду, яким чином діяла ця особа протягом зазначеного часу. Суд має враховувати, чи вчинялись особою, яка має намір подати апеляційну скаргу, усіх можливих та залежних від неї дій у розумні строки, без невиправданих зволікань з метою виконання процесуального обов`язку щодо дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 19 червня 2020 року у справі №280/4682/19, від 18 червня 2020 року у справі №400/524/19, від 17 червня 2020 року справа у №280/4951/19.

З матеріалів справи вбачається, що рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 17 вересня 2024 року ухвалено в порядку письмового провадження.

17 жовтня 2024 року, тобто в межах строку, визначеного статтею 295 КАС України, Головним управлінням Пенсійного фонду України в Хмельницькій області вперше подано апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції у справі.

Разом з апеляційною скаргою відповідачем подано клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Сьомий апеляційний адміністративний суд від 22 жовтня 2024 року ухвалою відмовив у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору, а апеляційну скаргу залишив без руху на підставі частини п`ятої статті 296 КАС України, тобто у зв`язку з несплатою судового збору та встановив десятиденний термін з моменту отримання копії цієї ухвали для надання документа у визначеному законом розмірі.

Копія ухвали про залишення апеляційної скарги без руху від 22 жовтня 2024 року надійшла в електронний кабінет Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області через підсистему ЄСІТС "Електронний суд" 30 жовтня 2024 року о 21:21, що підтверджується довідкою Сьомого апеляційного адміністративного суду про доставку електронного листа.

01 листопада 2024 року Головне управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області звернулося до апеляційного суду із заявою про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 05 листопада 2024 року заяву про продовження процесуального строку задоволено, продовжено строк для усунення недоліків та встановлено п`ятиденний строк для подання документа про сплату судового збору.

Копія ухвали від 05 листопада 2024 року надійшла в електронний кабінет Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області через підсистему ЄСІТС "Електронний суд" 05 листопада 2024 року о 22:11, що підтверджується довідкою Сьомого апеляційного адміністративного суду про доставку електронного листа.

У встановлений судом строк відповідач не звернувся до суду апеляційної інстанції із клопотанням про усунення недоліків, продовження строку для усунення недоліків, звільнення або відстрочення сплати судового збору.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 18 листопада 2024 року апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 17 вересня 2024 року повернуто особі, яка її подала.

Копія ухвали про повернення апеляційної скарги від 18 листопада 2024 року надійшла в електронний кабінет Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області через підсистему ЄСІТС "Електронний суд" 19 листопада 2024 року о 03:45.

З матеріалів справи слідує, що повернення вперше поданої апеляційної скарги було зумовлене тим, що орган пенсійного фонду у визначений судом строк не надав докази належної сплати судового збору.

Вдруге апеляційну скаргу відповідачем подано 06 грудня 2024 року. Разом з апеляційною скаргою було заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке мотивовано тим, що скаржник звертався з апеляційною скаргою вперше із дотриманням строків на апеляційне оскарження, однак у зв`язку з відсутністю належного фінансування органу пенсійного фонду не зміг забезпечити сплату судового збору, що призвело до повернення апеляційної скарги. При зверненні зі скаргою вдруге відповідачем сплачено судовий збір у визначеному законом розмірі, що підтверджується платіжними дорученнями №4595 від 14 листопада 2024 року.

Проте, ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 11 грудня 2024 року визнано неповажними наведені підстави пропуску строку та відмовлено у задоволенні заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 11 грудня 2024 року апеляційну скаргу залишено без руху на підставі частини третьої статті 298 КАС України, оскільки наведені у заяві про поновлення строку підстави визнані судом неповажними та запропоновано відповідачу в десятиденний строк з моменту отримання копії ухвали надати обґрунтовану заяву про поновлення строку.

Залишаючи апеляційну скаргу без руху суд апеляційної інстанції виходив з того, що заява Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області не містила обґрунтованих доводів та належних і допустимих доказів на підтвердження поважності підстав пропуску строку.

Копія ухвали про залишення апеляційної скарги без руху від 11 грудня 2024 року надійшла в електронний кабінет Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області через підсистему ЄСІТС "Електронний суд" 12 грудня 2024 року о 01:17.

17 грудня 2024 року, тобто у встановлений апеляційним судом строк, відповідач звернувся із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження. Обґрунтовуючи заяву скаржником було зазначено, що первісна апеляційна скарга подана у строки, встановлені процесуальним законодавством, проте повернута з підстав несплати судового збору у визначеному законом розмірі, що пов`язано з неналежним фінансуванням Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області. Проте станом на дату повторного подання апеляційної скарги, недолік, який став підставою для повернення апеляційної скарги, усунутий відповідачем, що підтверджується платіжними документами №4595 від 14 листопада 2024 року. Відповідач також зазначав, що повернення апеляційної скарги не позбавляє права на повторне звернення.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 20 грудня 2024 року визнано неповажними наведені Головним управлінням Пенсійного фонду України в Хмельницькій області підстави пропуску строку, відмовлено у задоволенні заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження та відмовлено у відкритті апеляційного провадження на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 17 вересня 2024 року.

Відмовляючи у відкритті апеляційного провадження, суд апеляційної інстанції виходив з того, що у ситуації з пропуском строків суб`єктами владних повноважень поважними причинами пропуску строку не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору чи тимчасова відсутність таких коштів. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись принципу "належного урядування" та не може отримувати вигоду від порушення встановлених нею ж правил та обов`язків.

Колегія суддів вважає висновок суду апеляційної інстанції таким, що ухвалений з порушенням норм процесуального права, а саме частини першої статті 121, частини третьої статті 295, частини третьої статті 298, пункту 4 частини першої статті 299 КАС України, з огляду на таке.

Як вбачається з матеріалів справи, при первинному зверненні з апеляційною скаргою, так і при зверненні вдруге в діях відповідача вбачається сумлінне добросовісне ставлення до наявних у нього прав і обов`язків, встановлених законом або судом, та вчинено усі можливі та залежні від нього процесуальні дії для вчасного подання апеляційної скарги.

У цьому випадку Головне управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області не допустило необ`єктивного зволікання з повторним поданням апеляційної скарги, враховуючи, що належним чином оформлену апеляційну скаргу подано у розумний строк з моменту надходження копії ухвали від 18 листопада 2024 року до електронного кабінету через підсистему ЄСІТС "Електронний суд".

Як уже було зазначено вище, одним із конституційних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи (пункт 8 частини другої статті 129 Конституції України).

З таких підстав суду апеляційної інстанції необхідно було ретельно перевірити наявність (або відсутність) підстав для відмови в поновлені строку за апеляційне оскарження.

Колегія суддів зазначає, що при вирішенні питання про поважність наведених скаржником причин, суд мав враховувати також й ті обставини, які стали підставою для повернення попередньо поданої апеляційної скарги та період часу, який сплинув з моменту коли особа дізналась про відповідне рішення суду.

Враховуючи повторне подання відповідачем апеляційної скарги у розумний строк після отримання ухвали про повернення вперше поданої апеляційної скарги, усунення виявлених недоліків апеляційної скарги, добросовісну процесуальну поведінку відповідача, а також враховуючи обов`язок суду сприяти учасникам справи у реалізації їх процесуальних прав з додержанням принципу розумності та пропорційності, висновок суду апеляційної інстанції про відсутність підстав для задоволення заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції у цій конкретній справі не можна вважати таким, що прийнятий із додержанням балансу між метою забезпеченням належної процесуальної поведінки сторони та забезпеченням її права на апеляційне оскарження судового рішення.

У цій конкретній справі пропуск строку стався через об`єктивні обставини, що не залежали від волі скаржника, який, в свою чергу, вжив усіх заходів для усунення недоліків у межах наданих судом строків після повідомлення про попередні ухвали, що підтверджує належну процесуальну поведінку та відсутність зловживання процесуальними правами. Це свідчить про наявність поважних причин у розумінні статті 121 КАС України.

Отже, колегія суддів дійшла висновку, що наведені обставини та докази у їх сукупності свідчать про відсутність в діях відповідача ознак невиправданої бездіяльності чи зловживання процесуальними правами та обов`язками.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до частин першої і четвертої статті 353 КАС України підставою для скасування ухвали судів першої та (або) апеляційної інстанції і направлення справи для продовження розгляду є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Справа направляється до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду або на новий розгляд, якщо порушення допущені тільки цим судом. В усіх інших випадках справа направляється до суду першої інстанції.

Враховуючи, що порушення норм процесуального права допущено судом апеляційної інстанції, справа підлягає направленню до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

Керуючись статтями 345, 353, 355, 356 КАС України, Суд

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області задовольнити.

Ухвалу Сьомого апеляційного адміністративного суду від 20 грудня 2024 року скасувати, а справу направити до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Я.О. Берназюк

Судді В.М. Кравчук

В.М. Шарапа