Справа № 754/9694/25
Суддя: Гринчак О. І.
Дата ухвалення: 2025-06-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Номер провадження 2-а/754/470/25
Справа № 754/9694/25
У Х В А Л А

Іменем України

23 червня 2025 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Гринчак О.І., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, перевіривши виконання вимог ст. 160, 161 КАС України за позовною заявою ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,

В С Т А Н О В И Л А:

16 червня 2025 року представниця ОСОБА_1 - адвокат Коваленко Марина Володимирівна надіслала до Деснянського районного суду м. Києва позовну заяву до ІНФОРМАЦІЯ_1 на постанову, в якій просить:

- визнати поважними причини пропуску строку на оскарження постанови та поновити ОСОБА_1 строк на оскарження постанови № 434 від 05.12.2024 у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 Кодексу України про адміністративне правопорушення;

- постанову № 434 від 05 грудня 2024 року начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 полковника ОСОБА_2 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 210-1 Кодексу України про адміністративне правопорушення та накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу в сумі 25 500 гривень визнати протиправною та скасувати, а провадження по справі закрити.

У позовній заяві позивач зазначає, що у березні 2025 року у банківському додатку ОСОБА_1 надійшло інформативне повідомлення про те, що його рахунками цікавився ВДВС, й на підставі постанов останнього, такі рахунки позивача були заблоковані. Із метою з`ясування підстав блокування банківських рахунків позивача, останній зателефонував у Деснянський ВДВС у м. Києві ЦМУ МЮ (м. Київ), де йому було повідомлено про існування відносно нього виконавчого документа, а саме постанови про адміністративне правопорушення, складеної начальником ІНФОРМАЦІЯ_2 .

16 березня 2025 року, а також у квітні та червні 2025 року представником ОСОБА_1 скеровано до Деснянського відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) адвокатські запити із проханням надати засвідчену належним чином копію постанови про відкриття виконавчого провадження № НОМЕР_1 з ідентифікатором доступу.

Також 17 березня 2025 року та 07 квітня 2025 року представником позивача було скеровано до ІНФОРМАЦІЯ_1 адвокатський запит № 160/24/25 із проханням надати засвідчену належним чином копію постанови.

Представниця вказує, що лише на третій адвокатський запит у червні 2025 року Деснянським відділом державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) надано: копію постанови про відкриття виконавчого провадження № НОМЕР_1.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Статтею 5 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси. Право звернення до суду є невід`ємним особистим правом, яке реалізовується особою в порядку, встановленому КАС України. Способом реалізації цього права є звернення зацікавленої особи з позовом до суду. У свою чергу, звернення до суду з позовом є підставою для виникнення процесуальних відносин, пов`язаних з вирішенням спору по суті. Звернення до суду і судове провадження повинно здійснюватися відповідно до вимог чинного законодавства, зокрема, процесуальних норм щодо порядку провадження в адміністративних справах.

Проте законодавець встановлює певні обмеження такого права, зокрема, шляхом встановлення строку звернення до адміністративного суду за захистом порушених прав.

Так, відповідно до ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Статтею 286 КАС України визначено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів із дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) у справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Одночасно згідно зі ст. 289 КУпАП скаргу на постанову у справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів із дня винесення постанови, а щодо постанов у справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та/або про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), - протягом десяти днів із дня набрання постановою законної сили. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись. Так, під поняттям дізнався необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття повинен був дізнатися необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

Оскаржувану постанову винесено 05.12.2024, тобто останнім днем строку на її оскарження є 16.12.2024 (з урахуванням того, що 15.12.2024 був вихідний день - неділя).

Однак із позовом представниця позивача звернулася лише 16 червня 2025 року, тобто зі значним спливом строку на оскарження тривалістю у 6 місяців.

Як вбачається з клопотання про поновлення строку у березні 2025 року позивач дізнався про оскаржувану постанову. При цьому, 16 березня 2025 року після огляду АСВП представник позивача направив запит до ВДВС, а 17 березня 2025 року - до відповідача.

Тобто, щонайменше з 16 березня 2025 року позивач був обізнаний про накладення штрафу на підставі оскаржуваної постанови.

Окрім того, згідно з даними АСВП 02.05.2025 Деснянський відділ державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції листом на адвокатський запит №160-3/24/25 від 25.04.2025 направив представнику позивача копію постанови про відкриття виконавчого провадження з ідентифікатором доступу.

Суд відхиляє доводи представниці позивача про те, що лише на третій адвокатський запит від 04.06.2025 Деснянський відділ державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції надав копію постанови про відкриття виконавчого провадження з ідентифікатором доступу, оскільки, по-перше, дані АСВП об`єктивно свідчать, що лист датований 02.05.2025 і наданий у відповідь на адвокатський запит №160-3/24/25 від 25.04.2025, а не від 04.06.2025; по-друге, доказів надсилання запиту від 04.06.2025 немає; по-третє, доказів отримання (конверта чи трекінгу Укрпошти) вказаного листа немає; по-четверте, копію листа зроблено таким чином, щоб приховати його дату та номер.

Суд звертає увагу на приписи п. 4 ч. 5 ст. 44 КАС України, згідно з якими учасники справи зобов`язані подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

Суд зауважує, що позивач не був позбавлений права одразу у березні 2025 року звернутися до суду з позовом та заявити клопотання про витребування копії оскаржуваної постанови.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що наведені позивачем у клопотанні підстави для поновлення процесуального строку на оскарження постанови є неповажними.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду встановлені в статті 123 КАС України. Так, відповідно до частин першої, другої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відтак, позивач має зазначити інші підстави поважності причин пропуску строку на звернення до суду з даним позовом з наданням відповідних доказів.

Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Позивачем до позовної заяви додано квитанцію № від 15.06.2025 на суму 605,60 грн. Під час перевірки судом зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України встановлено, що кошти до Державної казначейської служби України не надходили, зарахування не здійснено.

Таким чином позивачу слід надати або докази зарахування коштів за квитанцією № від 15.06.2025 до спеціального фонду Державного бюджету України, або належні докази сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху з наданням позивачеві часу для усунення недоліків позову.

Керуючись ст. 160, 161, 169 КАС України,

УХВАЛИЛА:

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду ОСОБА_1 із позовною заявою до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Ухвала підписана в день її постановлення.

Суддя Деснянського районного

суду міста Києва Оксана ГрИНЧАК