Справа № 520/16174/25
Суддя: Григоров Д.В.
Дата ухвалення: 2025-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

24 червня 2025 року справа № 520/16174/25

Cуддя Харківського окружного адміністративного суду Григоров Д.В., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Департаменту реєстрації Харківської міської ради (майдан Павлівський, буд. 4,м. Харків,Харківська обл., Харківський р-н,61003, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з адміністративним позовом про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, в якому просила:

визнати протиправними дії Департаменту реєстрації Харківської міської ради щодо зняття з реєстрації місця проживання та зобов`язати поновити реєстрацію місця проживання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_2 .

Дослідивши позовну заяву з долученими до неї матеріалами, суд доходить висновку про необхідність її повернення позивачці, з огляду на наступне.

Згідно частини 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відповідно до положень частин 1,2 ст. 56 КАС України, права, свободи та інтереси малолітніх та неповнолітніх осіб, які не досягли віку, з якого настає адміністративна процесуальна дієздатність, а також недієздатних фізичних осіб захищають у суді їхні законні представники - батьки, усиновлювачі, опікуни чи інші особи, визначені законом. Права, свободи та інтереси неповнолітніх осіб, які досягли віку, з якого настає адміністративна процесуальна дієздатність, непрацездатних фізичних осіб і фізичних осіб, цивільна дієздатність яких обмежена, можуть захищати в суді їхні законні представники - батьки, усиновлювачі, піклувальники чи інші особи, визначені законом. Суд може залучити до участі у таких справах відповідно неповнолітніх осіб, непрацездатних фізичних осіб і фізичних осіб, цивільна дієздатність яких обмежена.

Згідно п. 2 частини 1 ст. 59 КАС України, повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами, як, зокрема: свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна.

Відповідно до частини 4 зазначеної статті, повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів:

1) довіреністю;

2) ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність";

3) дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України "Про безоплатну правничу допомогу".

Відповідно до Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12.04.2019 №41, в Україні встановлюється єдина, обов`язкова для всіх адвокатів, типова форма ордера, яку затверджує Рада адвокатів України.

Згідно пункту 9 Положення ордер, що видається адвокатом, який здійснює свою діяльність індивідуально, підписується адвокатом та посвідчується печаткою адвоката (за її наявності).

Пунктом 12 вказаного Положення визначено обов`язкові реквізити, які повинен містити ордер адвоката, такі, зокрема, як: прізвище, ім`я, по батькові або найменування особи, якій надається правова допомога; посилання на договір про надання правової допомоги та дату цього документа; назва органу, у якому надається правова допомога; прізвище, ім`я, по батькові адвоката, який надає правничу (правову) допомогу на підставі ордера, номер та дату його свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, найменування органу, який його видав; номер посвідчення адвоката України, ким та коли воно видане; ким ордер виданий (назву організаційної форми); адреса робочого місця адвоката, дату видачі ордера; підпис адвоката, який видав ордер, у разі здійснення ним індивідуальної діяльності (у графі «Адвокат»); підпис адвоката, який надає правову допомогу, якщо ордер, виданий адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням (у графі «Адвокат»); підпис керівника адвокатського бюро/адвокатського об`єднання, відтиск печатки адвокатського бюро/адвокатського об`єднання (за наявності) у випадку, якщо ордер видається адвокатським бюро/адвокатським об`єднанням.

Підсумовуючи наведене, суд зауважує, що особа, яка вважає свої права порушеними, має право звернення до суду для їх захисту. Разом з тим, особа має право звернутися до суду на захист інтересів інших осіб за наявності повноважень, визначених Законом або за належним дорученням інших осіб.

Суд зауважує, що батьки неповнолітніх дітей мають право звертатися до суду в інтересах своїх неповнолітніх дітей без окремого доручення, за наявності документів, які свідчать про їх батьківство та, зокрема, свідоцтва про народження. Що стосується захисту прав повнолітніх осіб, визнаних недієздатними або обмежено дієздатними, то на підтвердження повноважень діяти від їх імені необхідно надати відповідне рішення про призначення опікуном, піклувальником такої особи.

За матеріалами позовної заяви позивачка стверджує, що є матір`ю ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , однак належних документів, які б про це свідчили, зокрема, копій свідоцтв про народження дітей, позивачкою до позовної заяви не додано. Що стосується звернення в інтересах ОСОБА_2 , який, як стверджує позивачка, є її чоловіком, то до суду не надано доказів того, що позивачка є його опікуном та піклувальником.

Долучені до позовної заяви копії документів на іноземній мові без перекладу на українську мову жодної доказової інформації не мають, очевидно вони не є копіями свідоцтв про народження та/або рішення про встановлення опіки або піклування над ОСОБА_2 , виданими компетентними органами.

Додатково суд звертає увагу, що згідно з частиною першою статті 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова.

Відповідно до частини першої та другої статті 14 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» від 25 квітня 2019 року № 2704-VIII у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою. У судовому процесі може застосовуватися інша мова, ніж державна, у порядку, визначеному процесуальними кодексами України та Законом України «Про судоустрій і статус суддів».

Відповідно до частини першої статті 15 КАС України, судочинство і діловодство в адміністративних судах провадиться державною мовою. Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасників судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють (частина третя статті 15 Кодексу адміністративного судочинства України).

За приписами частини четвертої статті 15 КАС України, учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

При цьому, згідно з частиною шостою статті 13 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом.

Таким чином, при зверненні до суду із позовною заявою або ж поданні відзиву, письмових пояснень, інших процесуальних документів, разом із документами, які виготовлені на іноземній мові, повинні бути подані належним чином засвідчені переклади на державну мову.

Вказана правова позиція зазначена Верховним Судом в постанові від 04.02.2025р. по справі № 420/9715/24.

Відтак, суд констатує, що позивачкою не надано до суду жодних доказів на підтвердження її повноважень діяти від імені осіб, в інтересах яких вона звернулася до суду. Питання захисту інтересів ОСОБА_1 згідно позовних вимог не поставлено.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Стосовно участі адвоката Певної Олени Віталіївни в даній справі, яка звернулася до суду від імені та в інтересах ОСОБА_1 , суд звертає увагу, що відповідно до наданого до суду ордеру на надання правничої допомоги серії АА, № 1576384, адвокат Певна О.В. надає правничу допомогу саме ОСОБА_1 , проте не іншим особам. Та обставина, що Смолкіна О.І. надала адвокату повноваження щодо представлення її інтересів в суді не надає адвокатові автоматично повноваження з представлення інтересів інших осіб, хоча б вони і були особами, в інтересах яких позивачка має право звернутися до суду.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту реєстрації Харківської міської ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє його права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому Кодексом адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Д.В. Григоров