Справа № 440/8167/25
Суддя: І.Г. Ясиновський
Дата ухвалення: 2025-06-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

25 червня 2025 року м. ПолтаваСправа № 440/8167/25
Полтавський окружний адміністративний суд у складі судді Ясиновського І.Г., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання представника Приватного підприємства "Великобагачанський комбікормовий завод" про розгляд справи за правилами загального позовного провадження у справі №440/8167/25 за адміністративним позовом Полтавського обласного відділення Фонду соціального захисту осіб з інвалідністю до Приватного підприємства "Великобагачанський комбікормовий завод" про стягнення адміністративно-господарських санкцій,

В С Т А Н О В И В:

Полтавське обласне відділення Фонду соціального захисту осіб з інвалідністю звернулося до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Приватного підприємства "Великобагачанський комбікормовий завод" про стягнення адміністративно-господарських санкцій у розмірі 85363,56 грн.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 17 червня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та провадження у справі відкрито. Вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

До суду надійшло клопотання представника Приватного підприємства "Великобагачанський комбікормовий завод" про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Вирішуючи клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до частини 2 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Частиною 1 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

За приписами статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Частиною 6 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що справою незначної складності, є прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займають відповідальне та особливо відповідальне становище.

Враховуючи характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників, які не вимагають проведення підготовчого провадження для повного та всебічного встановлення її обставин, суд дійшов висновку, що зазначена справа є справою незначної складності, не підпадає під винятки, передбачені частиною 4 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому відповідно до частини 6 статті 12, з урахуванням положень статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, має бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Частиною 4 статті 260 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

При цьому, частиною 7 статті 260 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що частини друга - шоста цієї статті не застосовуються до справ, визначених пунктами 1 - 9 частини шостої статті 12 цього Кодексу.

Таким чином, оскільки дана справа відноситься до справ, визначених пунктом 1 частини 6 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України, до даної справи не застосовується частини друга - шоста статті 260 Кодексу адміністративного судочинства України, а отже у даному випадку Кодексом адміністративного судочинства України не передбачено права відповідача на подання заяви із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження та відповідно обов`язку суду встановлювати відповідачу строк для подання такої заяви.

Суд зазначає, що частинами 1, 2 статті 159 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що при розгляді справи судом за правилами загального позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Відповідно до частини 8 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їхні усні пояснення. Судові дебати не проводяться.

Таким чином, пояснення з приводу обставин справи учасники справи викладають письмово у заявах по суті справи та при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи суд досліджує докази та письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, у яких учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору.

Повноваження суду при вирішенні справи визначені статтею 245 Кодексу адміністративного судочинства України, яка застосовується незалежно від того в порядку якого провадження здійснюється розгляд справи (в порядку спрощеного позовного провадження чи в порядку загального позовного провадження).

Підсумовуючи викладене вище, суд дійшов висновку, що клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження у даній справі необґрунтоване та підлягає залишенню без задоволення.

Також, до суду надійшов відзив на позовну заяву, що містить клопотання про залучення в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Головне управління Пенсійного фонду України в Полтавській області.

В обґрунтування такого клопотання представником відповідача зазначено, що посилання Полтавського обласного відділення Фонду соціального захисту осіб з інвалідністю на визначення невиконання ПП "Великобагачанський комбікормовий завод" у 2024 році нормативу згідно інформації, наданої Пенсійним Фондом України, та в зв`язку з цим, нарахування адміністративно-господарських санкцій вважаю незаконним, враховуючи пояснення представником Підприємства засобами телефонного зв`язку про допущену технічну помилку при формуванні зведеного Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків-фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску, де виправити помилкове зазначення середньооблікової кількості штатних працівників за звітний період 223, було неможливо.

На думку представника відповідача, оскільки внесення до Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування відомостей про середньооблікову кількість штатних працівників за звітний період належить саме Головному управлінню Пенсійного фонду України в Полтавській області, наявні підстави для залучення останнього в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Відповідно до частини другої статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки.

З аналізу вищезазначеної норми вбачається, що третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, - це особа, яка бере участь у справі на стороні позивача або відповідача у разі, якщо рішення у справі може вплинути на її права, свободи, інтереси чи обов`язки. Інтерес третьої особи щодо задоволення позову (якщо вона бере участь на стороні позивача) або щодо відмови у задоволенні позову (якщо вона бере участь на стороні відповідача) збігається з інтересами відповідно позивача або відповідача.

Необхідною умовою для залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, є вплив рішення у справі на її права, свободи, інтереси або обов`язки.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі (ч.4 ст. 49 КАС України).

Правовий статус та порядок вступу у справу третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, врегульований КАС України.

При цьому, участь у справі третіх осіб з одного боку обумовлена завданням адміністративного судочинства, яким згідно з частиною першою статті 2 КАС України є справедливий, неупереджений та своєчасний захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин, а з іншого - вимогами процесуального законодавства про законність і обґрунтованість судового рішення.

Натомість правовим наслідком незалучення до участі у справі третіх осіб є порушення конституційного права на судовий захист, оскільки особи не беруть участі у справі, вирішення якої може безпосередньо вплинути на їх права, свободи, інтереси або обов`язки та не реалізують комплексу своїх процесуальних прав.

Суд наголошує, що предметом даної справи є стягнення з Приватного підприємства "Великобагачанський комбікормовий завод" адміністративно-господарських санкцій у розмірі 85363,56 грн на користь Полтавського обласного відділення Фонду соціального захисту осіб з інвалідністю.

Оскільки Головне управління Пенсійного фонду України в Полтавській області не є учасником спірних публічно-правових відносин, а його компетенція та повноваження не є предметом дослідження у цій справі, то суд враховує, що заявником не доведено, що у зв`язку з розглядом цієї адміністративної справи у сторін (позивача чи відповідача) за рішенням суду виникне право заявити вимоги до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області або останнє зможе заявити до сторін у справі вимоги, що є обов`язковою ознакою матеріально-правової заінтересованості третьої особи та передумовою залучення її до участі у справі.

Отже, у задоволенні клопотання відповідача про залучення третьої особи належить відмовити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 4, 12, 229, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, -

П О С Т А Н О В И В:

Залишити без задоволення клопотання представника Приватного підприємства "Великобагачанський комбікормовий завод" про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Залишити без задоволення клопотання про залучення в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Головне управління Пенсійного фонду України в Полтавській області.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя І.Г.Ясиновський