Справа № 215/371/24
Суддя: Загороднюк А.Г.
Дата ухвалення: 2025-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

24 червня 2025 року

м. Київ

справа №215/371/24

адміністративне провадження №К/990/23893/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Загороднюка А.Г.,

суддів: Єресько Л.О., Соколова В.М.,

перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 квітня 2024 року, ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05 червня 2024 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 19 серпня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-соціальної допомоги №1» Криворізької міської ради про встановлення наявності компетенції,-

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернулась до суду з позовом до Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги № 1» Криворізької міської ради (далі - відповідач), в якому просить встановити наявність компетенції при отриманні заяви від 06 січня 2024 року створювати штучні перешкоди для прийняття власником Криворізькою міською радою ненормативного правового акта, визнати таку процедуру протиправною бездіяльністю та зобов`язати сприяти прийняттю такого акту, яким вирішити питання забезпечення соціального захисту онкологічно хворих при амбулаторному лікуванні медичним приладом для слуху у вигляді навушника, тонометром і глюкометром для незрячих, спиртом етиловим, шприцами відповідно до правового порядку пункту 22 частини 1 статті 26, підпункту 3 пункту «б» статті 32 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 квітня 2024 року позовну заяву повернути позивачу.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 05 червня 2024 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід суддів Суховарова А.В., Головко О.В., Ясенової Т.І. від участі у розгляді справи відмовлено.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 19 серпня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 квітня 2024 року без змін.

04 червня 2025 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 квітня 2024 року, ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05 червня 2024 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 19 серпня 2024 року у справі № 215/371/24. Заявниця, посилаючись на порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржувані судові рішення.

Пункт 8 частини другої статті 129 Конституції України серед основних засад судочинства закріплює забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Наведеним конституційним положенням кореспондує стаття 14 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Відповідно до частини першої статті 328 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

Щодо оскарження ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05 червня 2024 року, Суд зазначає таке.

Відповідно до пунктів 3, 5 частини другої статті 330 КАС України у касаційній скарзі зазначаються судові рішення, що оскаржуються, та вимоги особи, що подає касаційну скаргу, до суду касаційної інстанції.

Вимоги, які скаржник ставить перед судом касаційної інстанції мають узгоджуватись з повноваженнями суду касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги, які визначені положеннями статті 349 КАС України.

У прохальній частині касаційної скарги ОСОБА_1 просить скасувати, зокрема, ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05 червня 2024 року.

Разом з тим, як вбачається з Єдиного державного реєстру судових рішень, у справі № 215/371/24 ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 05 червня 2024 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід суддів Суховарова А.В., Головко О.В., Ясенової Т.І. від участі у розгляді справи відмовлено.

Таким чином, скаржниці необхідно уточнити вимоги касаційної скарги із зазначенням судового рішення, яке ним оскаржується у порядку статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги у новій редакції, де зазначити вимоги до суду касаційної інстанції з врахуванням вимог КАС України.

Щодо ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 квітня 2024 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 19 серпня 2024 року, Суд зазначає таке.

Перевіривши матеріали касаційної скарги в цій частині, Суд установив, що її подано з пропуском строку на касаційне оскарження.

Так, відповідно до частин першої, другої статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу (частина третя статті 329 КАС України).

Частиною п`ятою статті 251 КАС України встановлено, що учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру судових рішень оскаржувана постанова суду апеляційної інстанції ухвалена 19 серпня 2024 року в порядку письмового провадження. Касаційна скарга надійшла до Верховного Суду 04 червня 2025 року, тобто з пропуском строку, передбаченого статтею 329 КАС України.

Відповідно до частини третьої статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнанні неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

До касаційної скарги позивачем додано заяву про звільнення від сплати судового збору та про поновлення строку звернення до суду.

Клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження обґрунтоване тим, що 30 квітня 2025 року одержала постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 19 серпня 2024 року листом від 23 квітня 2025 року № 29506/25 в конверті з 16 ухвалами з штрихкодом 977. Доказ отримання постанови залишився в матеріалах справи, який їй не надають.

Щодо поданого клопотання, Суд зазначає таке.

Як слідує з Єдиного державного реєстру судових рішень, постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 19 серпня 2024 року було надіслано судом: 20 серпня 2024 року, зареєстровано: 21 серпня 2024 року, забезпечено надання загального доступу: 22 серпня 2024 року.

Частиною першою, другою статті 44 КАС України встановлено, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Колегія суддів уважає за необхідне зазначити, що учасник справи як особа, зацікавлена у поданні касаційної скарги, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством, для належного виконання процесуальних обов`язків.

Окрім того, в силу приписів статей 2, 4 Закону України «Про доступ до судових рішень» від 22 грудня 2005 року № 3262-IV (далі - Закон 3262-IV), кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Це право забезпечується офіційним оприлюдненням судових рішень на офіційному веб-порталі судової влади України в порядку, встановленому цим Законом. Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України.

Згідно з усталеною практикою, викладеною в рішеннях Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (п. 109 рішення ЄСПЛ від 07 липня 1989 року у справі Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії ) (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain") (Application no. 11681/85).

В контексті викладеного, колегія суддів вкотре зазначає, що в цьому випадку позивач зобов`язана була користуватись належними їй процесуальними правами упродовж усього періоду розгляду її скарги та мала можливість самостійно цікавитись провадженням у справі. Однак, подальшим рухом апеляційної скарги вона не цікавилася, чим проявила недбале ставлення до своїх процесуальних обов`язків.

Суд зауважує, що поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звертається із адміністративним позовом, апеляційної чи касаційною скаргою, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з касаційною скаргою, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Отже, Суд, розглянувши заяву позивача про поновлення строку касаційного оскарження, дійшов висновку, що зазначені позивачем підстави пропуску строку на касаційне оскарження не можуть бути визнані поважними, оскільки позивачем не обґрунтовано та не надано будь-яких доказів щодо неможливості звернутися із касаційною скаргою із серпня 2024 року.

Крім того, відповідно до пункту 5 частини другої статті 330 КАС України у касаційній скарзі зазначаються вимоги особи, що подає касаційну скаргу, до суду касаційної інстанції.

При цьому, вимоги касаційної скарги мають узгоджуватись з повноваженнями суду касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги, які регламентовані положеннями статті 349 КАС України.

Проте, зі змісту касаційної скарги слідує, що позивачка просить лише скасувати рішення судів першої та апеляційної інстанцій.

Відповідно до частини другої статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За наведених обставин касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням позивачці строку для усунення її недоліків шляхом подання нової редакції касаційної скарги, уточнивши її вимоги із зазначенням судових рішень, які оскаржуються та клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням інших поважних і об`єктивних причин його пропуску та надати докази, що їх підтверджують, уточнену касаційну скаргу.

Керуючись статтями 169, 248, 332 КАС України,

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними, зазначені ОСОБА_1 підстави поновлення строку на касаційне оскарження ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 квітня 2024 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 19 серпня 2024 року у справі № 215/371/24.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 квітня 2024 року, ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05 червня 2024 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 19 серпня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-соціальної допомоги №1» Криворізької міської ради про встановлення наявності компетенції - залишити без руху.

Установити скаржниці десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги шляхом надання:

- нової редакції касаційної скарги, уточнивши її вимоги із зазначенням судових рішень, які оскаржуються;

- клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням інших поважних і об`єктивних причин його пропуску та надати докази, що їх підтверджують, уточнену касаційну скаргу

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали, в частині надання клопотання про поновлення строку, в установлений судом строк у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали, в частині надання уточненої касаційної скарги, в установлений судом строк касаційна скарга разом із доданими до неї матеріалами буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

А.Г. Загороднюк

Л.О. Єресько

В.М. Соколов ,

Судді Верховного Суду