Справа № 400/9311/23
Суддя: Семенюк Г.В.
Дата ухвалення: 2025-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 червня 2025 р.м. ОдесаСправа № 400/9311/23

Категорія 106020000Головуючий у суді І інстанції: Мельник О.М. час і місце ухвалення: спрощене провадження, м. Миколаїв

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Семенюка Г.В.,

суддів Федусика А.Г., Шляхтицького О.І.,

при секретарі Вишневській А.В.

за участю сторін:
представник позивачаСеменов Ю.С. (адвокат; ордер)
представник відповідачаТерентьєва Н.М. (посвідчення)

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні П`ятого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 30 грудня 2024 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Миколаївській області про визнання протиправними та скасування наказів від 27.06.23 №1358, від 13.07.23 №511о/с, поновлення на службі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

встановиВ:

Позивач, звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Миколаївській області про визнання протиправними та скасування наказів від 27.06.23 №1358, від 13.07.23 №511о/с, поновлення на службі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, мотивуючи його тим, що він не вчиняв дисциплінарного проступку. В свою чергу, відповідачем не дотримано положень наказу МВС України №893 Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, не дотримано ст.19 Дисциплінарного статуту НПУ. Позивач вважає його звільнення незаконним, безпідставним та протиправним, у зв`язку з чим звернувся до суду з даним позовом.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 30 грудня 2024 року в задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Миколаївській області відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду та прийняти нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт посилається на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права. Зазначає, що відмовляючи в задоволені позовних вимог, суд першої інстанції не врахував наявність постанови Заводського районного суду м. Миколаєва від 05.06.2024 (справа №487/5845/23), якою за закрито провадження про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 130 ч.І КУпАП у зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення. В матеріалах службової перевірки зазначено, що факт управління позивачем транспортним засобом підтверджується відеозаписом, однак до суду такий відеозапис не було надано, що свідчить про його відсутність.

Головним управлінням Національної поліції в Миколаївській області було надано відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначено, що доводи, викладені в апеляційній скарзі є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню, рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 30 грудня 2024 року винесено законно та обґрунтовано, а тому підстави для його скасування відсутні. Крім того, відповідач вказує, що висновок службового розслідування містить повне, всебічне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку позивачем та обставин, що цьому передували, що в свою чергу знайшло відображення в оскаржуваному наказі, що відповідає вимогам законодавства. Закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення свідчить про відсутність складу адміністративного правопорушення, однак не дисциплінарного проступку, та як вбачається з матеріалів службового розслідування. Факт керування позивачем транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння підтверджується поясненнями поліцейських, відеозаписами та висновком № 486 від 12.06.2023. Крім того, на всіх судових засіданнях в Миколаївському окружному адміністративному суді був присутній позивач, в його присутності досліджувались відеозаписи, які були долучені в якості доказів до матеріалів справи DVD-R диски з відеозаписами з нагрудних відеореєстраторів в кількості 3 шт. на яких чітко зафіксовано керування позивачем транспортним засобом.

Позивачем було надано відповідь на відзив у якій зазначено, що під час службового розслідування грубо порушено його права, передбачені ч. 2 ст. 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, оскільки він не мав можливості скористатися правовою допомогою. Крім того, дисциплінарна комісія провела службове розслідування поверхово та однобічно, а керівництво ГУНП в Миколаївській області звільнило його передчасно, застосувавши найсуворіший вид дисциплінарного стягнення. Дисциплінарною комісією не доведено та не підтверджено належними та допустимими доказами поза розумним сумнівом наявність в діях позивача складу дисциплінарного проступку.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу належить залишити без задоволення з наступних підстав:

Судом першої інстанції встановлено, що з 07.11.2015 старший сержант поліції ОСОБА_1 призначений на посаду поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №4 Миколаївського районного управління поліції ГУНП в Миколаївській області з 19.01.2021.

12.06.2023 до керівництва ГУНП в Миколаївській області надійшла доповідна записка начальника УГІ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_2 , щодо можливого порушення службової дисципліни з боку окремих працівників ВП № 4 Миколаївського РУП ГУНП.

Відповідно до наказу ГУНП від 12.06.2023 № 424 о/с, на час проведення службового розслідування ОСОБА_1 відсторонено від виконання службових обов`язків (посади).

15.06.2023 до ГУНП з Миколаївського управління ДВБ НП України надійшло подання № 801/42-14,03-2023 від 12.06.2023 щодо необхідності вжити заходи дисциплінарного реагування за фактом керування 12.06.2023 в м. Миколаєві транспортним засобом з ознаками алкогольного сп`яніння поліцейським СРПП ВП № 4 Миколаївського РУП ГУНП старшим сержантом поліції ОСОБА_1 .

12.06.2023 о 00:08, у період дії комендантської години, в м. Миколаєві, на зупинці громадського транспорту, біля будинку № 16 по вул. Лазурній інспектором взводу № 1 роти № 2 батальйону № 4 лейтенантом поліції ОСОБА_3 та поліцейським взводу № 1 роти № 2 батальйону № 4 УПП в Миколаївській області ДПП НПУ сержантом поліції ОСОБА_4 під час несення служби в складі наряду автопатруля КОРВЕТ - 101, у зв`язку з порушенням комендантської години (розпорядження від 10.04.2023 № 139 Миколаївської обласної військової адміністрації), на підставі п. 7 ч. 1 ст. 35 Закону України Про Національну поліцію, зупинено цивільний транспортний засіб VOLKSWAGEN PASSAT, н/з НОМЕР_1 , який рухався по вул. Лазурній у напрямку житлового комплексу Рив`єра, розташованого за адресою: вул. Лазурна, 5, яким керував, перебуваючи у вихідний день після несення служби, старший сержант поліції ОСОБА_1 .

Після того, як вказаний автомобіль зупинився, відразу з місця водія через ліві передні дверцята вийшов водій - старший сержант поліції ОСОБА_1 , який повідомив членів вказаного наряду, що він працівник поліції.

Вищевказаний факт зупинки транспортного засобу зафіксовано на службовий відеореєстратор УПП в Миколаївській області ДПП НПУ. Під час перегляду відеофіксації судом першої інстанції звернуто увагу сторін на те, що позивач вийшов саме зліва з місця водія, однак позивач заперечив, що він керував транспортним засобом.

Свідок ОСОБА_5 , у суді першої інстанції підтвердила, що вона була безпосередньо на місці події, пояснила, що порушення комендатнтської години було допущено в зв`зку з проблемами з автомобілем, тому вона і приїхала привезла домкрат, щоб замінити колесо. Після того, як поміняли колесо, вона поїхала попереду, а її брат ОСОБА_1 та чоловік ОСОБА_6 , їхали позаду і їх зупинили сівробітники поліції. Вона це побачила і зупинилась, через деякий час підійшла на місце події, оскільки вони спілкувались тривалий час. ОСОБА_1 , випив ліки від тиску, настоянку глоду. Вона не бачила щоб брат та чоловік вживали алкоголь. Потім вона поїхала за дружиною ОСОБА_1 . Свідок припустила, що можливо результат аналізу на стан сп`яніння такий був саме через те, що ОСОБА_1 випив настоянку від тиску.

З відео фіксації, яка наявна в матеріалах справи, вбачається, що тривалий час позивач спілкувався з працівниками патрульної поліції, спілкування відбувалось в нормальній обстановці, без підозри на стан сп`яніння, без пропозиції пройти тест або проїхати до медичної установи. Разом з тим, слід зазначити, що на відео зафіксовано не весь процес, оскільки патрульним поліцейським було встановлено бодікамеру на капот службового автомобіля, а позивач та поліцейські не були постійно в полі зору камери.

В подальшому на місце події прибув наряд автопатруля КОРВЕТ - 151, у складі: командира взводу № 1 роти № 2 батальйону № 4 УПП в Миколаївській області ДПП НПУ старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 , заступника командира взводу № 1 роти № 2 батальйону № 4 УПП в Миколаївській області ДПП НПУ старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 та інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону № 4 лейтенанта поліції ОСОБА_9 .

Після прибуття додаткового патруля, співробітниками патрульної поліції було заявлено ОСОБА_1 , що він має ознаки алкогольного сп`яніння, а саме, різкий запах алкоголю з порожнини рота, а його поведінка, не відповідає обстановці, порушення координації рухів, порушення мови, крім того, на зауваження сприяти перевірці, надати відповідні документи для перевірки, пояснення щодо події, в тому числі пояснення щодо факту перебування його за кермом в нетверезому стані.

З відео видно, що ОСОБА_1 відходив від місця події, поліцейські ходили слідом за ним, потім він повертався, розмовляв по телефону, на попередження щодо можливого його затримання у разі не виконання ним законних вимог поліції не реагував.

Спіробітниками патрульної поліції було запропоновано старшому сержанту поліції ОСОБА_1 на місці пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора для визначення вмісту алкоголю у видихаємому повітрі Drager або у медичному закладі в установленому законом порядку, на що останній почав ухилятися від відповіді щодо проходження огляду, телефонував невідомим особам, намагався залишити місце події. ОСОБА_1 неодноразово було повідомлено щоб він залишався на місці.

О 00:35 12.06.2023 старший сержант поліції ОСОБА_1 , тримаючи у руці біля свого вуха телефон, повідомив членів наряду, що йому необхідно поговорити по телефону та почав швидко йти з місця події, на зауваження поліцейських вказаних нарядів зупинитися не реагував. ОСОБА_1 , зробив спробу покинути місце події, однак, як вбчається з відео фіксації, спотикнувся та впав, після чого був затриманий та до нього застосовано фізичну силу та надіто на зап`ястя спецзасоби кайданки.

У суді першої інстанції, позивач пояснив свій вчинок тим, що не міг терпіти і хотів до вбиральні тому побіг, однак, ні до того як зробити спробу покинути місце події, ні після того на відео не має жодного згадування з боку позивача щодо необхідності піти до вбиральні, щоб справити природні потреби.

Після чого, старшого сержанта поліції ОСОБА_1 було доставлено до Миколаївського РУП ГУНП, та йому викликано вторинну юридичну безоплатну допомогу, швидку медичну допомогу, проте, від надання медичної допомоги він відразу відмовився. Членами вказаних нарядів повторно було запропоновано ОСОБА_1 пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора для визначення вмісту алкоголю у видихаємому повітрі Drager або у медичному закладі в установленому законом порядку, на що останній виявив бажання пройти такий огляд у лікарні.

З Миколаївського РУП ГУНП нарядом автопатруля КОРВЕТ - 151 у вищевказаному складі було доставлено ОСОБА_1 до медичного закладу КНП МОЦПЗ МОР, де він відмовився від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора для визначення вмісту алкоголю у видихаємому повітрі Drager та виявив бажання здати біологічну речовину - сечу.

З КНП МОЦПЗ МОР ОСОБА_1 було доставлено до Миколаївського РУП ГУНП.

Відносно ОСОБА_1 поліцейськими УПП в Миколаївській області ДПП НПУ 12.06.2023 складено протокол про адміністративне затримання серії АА № 095917 та винесено постанову за ч. 1 ст. 126 КУпАП серії БАБ №549674, а також, 23.06.2023 складено протокол про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП серії ААД № 416058.

Відповідно до висновку № 486 від 12.06.2023 КНП МОЦПЗ МОР щодо результатів медичного огляду 12.06.2023 о 01:25 з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, старший сержант поліції ОСОБА_1 перебував у стані алкогольного сп`яніння.

У ході проведення службового розслідування позивачу запропоновано надати письмове пояснення, на що він надав письмове пояснення про те, що вищевказані поліцейські УПП в Миколаївській області діяли відносно нього не правомірно, за кермом автомобіля він був тверезий та ніяких правопорушень не вчиняв, вважає, що в його діях відсутній склад дисциплінарного проступку. На інші запитання, що стали підставою для призначення службового розслідування ОСОБА_1 відповідати відмовився, посилаючись на ст. 63 Конституції України.

27 червня 2023 року ГУНП в Миколаївській області видано наказ № 1358 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП в Миколаївській області», яким старшого сержанта поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції.

Вважаючи своє звільнення незаконним, безпідставним та протиправним, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Відмовляючи в задоволені позовних вимог, суд першої інстанції зазначив, що застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення є співмірним до вчиненого проступку, що свідчить про правомірність оскаржуваних наказів, тому позовні вимоги щодо скасування наказу начальника Головного управління Національної поліції в Миколаївській області від 27.06.2023 № 1358 Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №4 Миколаївського районного управління поліції ГУНП в Миколаївській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 ; визнання протиправним та скасування наказу начальника Головного управління Національної поліції в Миколаївській області від 13.07.2023 № 511 о/с По особовому складу про звільнення старшого сержанта поліції ОСОБА_1 поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №4 Миколаївського районного управління поліції ГУНП в Миколаївській області; поновлення на службі в органах Національної поліції ОСОБА_1 на посаді старшого сержанта поліції поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №4 Миколаївського районного управління поліції ГУНП в Миколаївській області з 13.07.2023; стягнення з Головного управління Національної поліції в Миколаївській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 13.07.2023 по день фактичного розрахунку задоволенню не підлягають.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду погоджується з означеними висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Законом України Про Національну поліцію визначено правові засади організації та діяльності Національної поліції, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України Про Національну поліцію, у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з статтею 18 Закону України Про Національну поліцію поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини; надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Статтею 19 Закону України Про Національну поліцію встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до ст. ст. 1, 2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (надалі - Дисциплінарний статут), службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України Про Національну поліцію, зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Принципи етики для працівників МВС визначають Правила етичної поведінки поліцейських, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 № 1179, відповідно до яких, зокрема, поліцейські повинні неухильно дотримуватись положень Конституції та законові України, інших нормативно- правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку. Також, за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики. При зверненні до особи поліцейському заборонено бути зверхнім, погрожувати, іронізувати, використовувати ненормативну лексику. Поліцейський повинен бути коректним та не повинен допускати застосування насильства чи інших негативних дій щодо членів суспільства, а також, незважаючи на провокації, повинен залишатися об`єктивним.

Частиною 1 статті 59 Закону України Про Національну поліцію визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Згідно з статтею 64 Закону України Про Національну поліцію, особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Відповідно до статей 11, 12, 13 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

Згідно з статтею 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

У пункті 1 розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893 (надалі - Порядок № 893) зазначено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до положень п. 1, 4,7 розділу V Порядку № 893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з пунктом 7 розділу V Порядку № 893, розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Пунктом 13 розділу V Порядку № 893 визначено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія (п. 2 розділу VI Порядку № 893).

Положеннями статті 19 Дисциплінарного статуту встановлено, що у висновку за результатами службового розслідування зазначаються, зокрема: документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Згідно з приписами розділу VI та VII Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника. Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно з статтею 21 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

Статтею 22 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Підстави звільнення зі служби в поліції визначені частиною першою статті 77 Закону України Про Національну поліцію, відповідно до якої поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, зокрема у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України (пункт 6).

Згідно вимог п.1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки; виявляти повагу до гідності кожної людини; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку; дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики.

Відповідно до вимог розділу ІІ посадових інструкцій, старший сержант поліції ОСОБА_1 зобов`язаний запобігати вчиненню правопорушень (п. 1); безумовно виконувати накази керівників (п. 2); поводитися стримано, ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції та утримуватися від дій, які підривають авторитет Національної поліції України (п. 4); сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення (п. 9); контролювати свою службову поведінку (п. 14); дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики (п. 15).

На виконання вимог п.п.2.13, 2.15 наказу ГУНП від 10.01.2023 № 44 Про заходи щодо покращення автотранспортної діяльності, транспортної дисципліни в структурних підрозділах, територіальних (відокремлених) підрозділах поліції ГУНП в Миколаївській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 керівництвом зобов`язано безумовно дотримуватися транспортної дисципліни, Правил дорожнього руху, не допускати дорожньо-транспортних пригод під час керування автотранспортом.

Позивачу було доведено під особистий підпис, що, відповідно до вимог п. 3 наказу ГУНП від 10.01.2023 № 44, підп. 2 п. 1 наказу НП України від 19.07.2022 №507,керівництвом прийнято рішення працівників поліції, які керували автотранспортом у нетверезому стані безальтернативно звільняти зі служби в поліції.

Відповідно до п.3 розділу ІІ протоколу від 27.01.2023 № 5 відеоселекторної наради керівництва ГУНП в Миколаївській області, працівникам ГУНП області, в тому числі, ОСОБА_1 ,з метою попередження надзвичайних подій, які сталися за участі поліцейських, щотижнево доводяться інформації про такі події, в тому числі, про події щодо керування поліцейськими автотранспортом у нетверезому стані.

Протягом 2023 року, з метою вжиття заходів щодо укріплення службової дисципліни, керівництвом ВП №4 Миколаївського РУП ГУНП зобов`язано старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , дотримуватися в робочий та не робочий час службової дисципліни, виконувати обов`язки, передбачені статтею 18 Закону України Про Національну поліцію, статтею 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Апелянт у своїй апеляційній скарзі вказує, що судом першої інстанції не враховано постанову Заводського районного суду м. Миколаєва від 05.06.2024, якою за закрито провадження про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 130 ч.І КУпАП у зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції зазначає, що закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення свідчить про відсутність складу адміністративного правопорушення, однак не дисциплінарного проступку, який вбачається з матеріалів службового розслідування. Висновок службового розслідування містить повне, всебічне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку позивачем та обставин, що цьому передували, що в свою чергу знайшло відображення в оскаржуваному наказі.

Також, безпідставними є посилання апелянта на те, що до суду не надано відеозапис, з якого вбачається факт управління позивачем транспортним засобом, оскільки вказані відеозаписи, у кількості 3 штуки, наявні в матеріалах справи.

Позивач вказує що на момент проведення службового розслідування від 12.06.23 він не мав діючих дисциплінарних стягнень однак, відповідно до довідки відділу проходження служби УКЗ ГУНП від 23.06.23 за вих.№ 28025/8003054/29/36338 станом на 23 червня 2023 позивач мав діюче дисциплінарне стягнення зауваження від 18.04.2023 № 199 (оголошено 26.04.2023).

Щодо посилання позивача на те, що до нього було застосовано крайній захід дисциплінарної відповідальності - звільнення, то суд погоджується з доводами відповідача, що це є дискреційним правом керівника та не потребує наявності перед його застосуванням менш суворого дисциплінарного стягнення в ієрархічному порядку.

При цьому, застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням відповідних обставин і не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Таких висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 07 березня 2019 року в справі № 819/736/18, від 19 травня 2022 року в справі № 480/4079/18 та інших.

Враховуючи правову позицію Верховного Суду, викладену у постановах від 28.10.2021 р. по справі № 520/1578/2020, від 09.02.2022 р. по справі № 160/12290/20, згідно якої обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, який, приймаючи рішення про обрання конкретного виду дисциплінарного стягнення, повинен урахувати, зокрема, тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередню поведінку особи, її ставлення до виконання посадових обов`язків тощо. Застосування дисциплінарного стягнення здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень. Висновок про те, що визначення виду дисциплінарного стягнення, яке необхідно накласти на поліцейського, є переважним (дискреційним) правом безпосередньо керівника органу поліції, підтримано також Верховним Судом у постанові від 25.02.2021 р по справі №160/9275/18.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення є співмірним до вчиненого проступку, що свідчить про правомірність оскаржуваних наказів, тому позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Інші доводи апеляційної скарги встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.

З огляду на вищевикладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається.

Згідно з ч. 1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , - залишити без задоволення.

Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 30 грудня 2024 року по справі № 400/9311/23, - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст Постанови складено 25 червня 2025 року.

Суддя-доповідач Г.В. Семенюк
Судді А.Г. Федусик О.І. Шляхтицький