Справа № 520/35264/23
Суддя: Садова М.І.
Дата ухвалення: 2025-06-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

20 червня 2025 року Справа № 520/35264/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Садової М.І.,

за участю секретаря судових засідань Акулової А. М.,

представника заявника Брижко О. В.,

розглянувши в місті Харкові в приміщенні суду в залі суду у відкритому судовому засіданні заяву ІНФОРМАЦІЯ_1 про поворот виконання судового рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

у с т а н о в и в :

ІНФОРМАЦІЯ_2 звернулося до суду з заявою про поворот виконання рішення суду, в якій просить: - стягнути на користь ІНФОРМАЦІЯ_1 з ОСОБА_1 виплачені йому на виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.01.2024 у справі 520/35264/23 кошти у сумі 14 669,11 грн; - повернути ІНФОРМАЦІЯ_1 з бюджету сплачені на виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.01.2024 у справі 520/35264/23 податок з доходів фізичних осіб у сумі 3280,05 грн та військовий збір у сумі 273,34 грн.

В обґрунтування заяви покликається на те, що на виконання рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 22 січня 2024 року у справі № 520/35264/23 позовні вимоги ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) були задоволені частково. Зокрема, стягнуто з відповідача на користь позивача середнє грошове забезпечення за вказаний період у розмірі 18 222,50 грн. На виконання цього рішення відповідачем 23 лютого 2024 року було нараховано та виплачено позивачу кошти у сумі 14 669,11 грн, а також сплачено податок з доходів фізичних осіб у сумі 3 280,05 грн та військовий збір у сумі 273,34 грн. 15 травня 2025 року рішенням Харківського окружного адміністративного суду у справі № 520/35264/23 заяву ІНФОРМАЦІЯ_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами було задоволено, рішення від 22 січня 2024 року скасовано, і ухвалено нове рішення, яким у задоволенні позову відмовлено.

Позивач подав заперечення на заяву про поворот виконання, в якому стверджує, що поворот виконання в цьому випадку не допускається відповідно до статті 381 КАС України та статті 1215 Цивільного кодексу України, оскільки стягнута сума є заробітною платою або іншим видом виплати, що прирівнюється до неї. Просить у заяві відмовити.

У судовому засіданні представник заявника заяву підтримав повністю. Просить заяву задовольнити.

У судове засідання стягувач не прибув. Подав до суду заяву у якій просить провести розгляд справи без участі ОСОБА_1 та його представника.

Суд, з урахуванням думки представника заявника та заяви стягувача, вважає за можливе провести розгляд справи у відсутності осіб, що не з`явились, у відповідності до ч. 9 ст. 380 КАС України.

Дослідивши матеріали заяви та адміністративної справи щодо заявлено питання, з`ясувавши дійсні обставини справи та перевіривши їх доказами, суд прийшов наступного з огляду на таке.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 22 січня 2024 року у справі № 520/35264/23 позовні вимоги ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) були задоволені частково. Було визнано протиправною бездіяльність відповідача щодо не нарахування та не виплати позивачу середнього грошового забезпечення за час затримки розрахунку при звільненні з 13.05.2023 по 13.11.2023 та стягнуто з відповідача на користь позивача середнє грошове забезпечення за вказаний період у розмірі 18 222,50 грн.

На виконання цього рішення відповідачем 23 лютого 2024 року було нараховано та виплачено позивачу кошти у сумі 14 669,11 грн, а також сплачено податок з доходів фізичних осіб у сумі 3 280,05 грн та військовий збір у сумі 273,34 грн.

15 травня 2025 року рішенням Харківського окружного адміністративного суду у справі № 520/35264/23 заяву ІНФОРМАЦІЯ_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами було задоволено, рішення від 22 січня 2024 року скасовано, і ухвалено нове рішення, яким у задоволенні позову відмовлено.

У зв`язку зі скасуванням рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.05.2025 по справі № 520/35264/23 та прийняттям нового судового рішення, яким в задоволенні позову відмовлено, відповідач звернувся до суду з заявою про поворот виконання судового рішення.

Процесуальний інститут повороту виконання судового рішення врегульовано ст. 380 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 380 КАС України, суд апеляційної чи касаційної інстанції, приймаючи постанову, вирішує питання про поворот виконання, якщо, скасувавши рішення (визнавши його нечинним), він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Відповідно до ч. 2 ст. 380 КАС України, якщо рішення після його виконання скасовано і справу повернуто на новий розгляд, суд, ухвалюючи рішення, вирішує питання про поворот виконання, якщо при новому розгляді справи він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Відповідно до ч. 3 ст. 380 КАС України, суд вирішує питання про поворот виконання, якщо за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Відповідно до ч. 7 ст. 380 КАС України, якщо питання про поворот виконання судового рішення не було вирішене згідно із частинами першою - третьою цієї статті, заява відповідача про поворот виконання розглядається адміністративним судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Відповідно до ч. 5 ст. 380 КАС України, до заяви про поворот виконання рішення шляхом повернення стягнутих грошових сум, майна або його вартості додається документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту за раніше прийнятим рішенням, списано установою банку або майно вилучено державним виконавцем.

Системний аналіз вищенаведених приписів процесуального законодавства надає підстави стверджувати, що метою інституту повороту виконання судового рішення є усунення наслідків скасованого рішення суду. Такий інститут спрямований на створення дієвих та ефективних гарантій дотримання прав та законних інтересів добросовісного боржника в разі виконання визнаного згодом судового рішення як помилковим.

Як зазначив Конституційний Суд України у рішенні від 02.11.2011 у справі №13-рп/2011, поворот виконання рішення - це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала.

Отже, інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала.

Разом із тим, вирішальною правовою підставою для здійснення повороту судового рішення є скасування чи зміна вищестоящим судом вже виконаних судових рішень, а також реалізація скасованого рішення внаслідок одержання стороною майна. При цьому, передумовою для задоволення заяви про поворот виконання судового рішення у справі про стягнення коштів є встановлення факту перерахування таких коштів згідно рішення суду.

Водночас ст. 381 КАС України встановлені особливості повороту виконання в окремих категоріях адміністративних справ, за якою поворот виконання рішення про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктом владних повноважень, каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, рішення про присудження виплати пенсій чи інших періодичних платежів з Державного бюджету України або позабюджетних державних фондів, а також рішення про присудження виплати заробітної плати чи іншого грошового утримання у відносинах публічної служби допускається, якщо скасоване рішення було обґрунтовано повідомленими позивачем завідомо неправдивими відомостями або поданими ним підробленими документами.

Таким чином у справах про присудження виплати заробітної плати поворот виконання допускається лише за умови, якщо скасована постанова була обґрунтована на повідомлених позивачем завідомо неправдивих відомостях або поданих ним підроблених документах.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.02.2022 року у справі № 755/12623/19 висловилася, зокрема, щодо того, чи можна вважати середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні заробітною платою, та зазначила, що стягнення з роботодавця (власника або уповноваженого ним органу підприємства, установи, організації) середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні (в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, за весь час затримки по день фактичного розрахунку) за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, який нараховується у розмірі середнього заробітку і спрямований на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій) та є своєрідною санкцією для роботодавця за винні дії щодо порушення трудових прав найманого працівника. Середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

Висновок аналогічного змісту про те, що середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні ст. 2 Закону України «Про оплату праці» № 108/95-ВР, тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати міститься у постанові Великої Палати від 30.01.2019 року у справі № 910/4518/16 (провадження № 12-301гс18).

Суд установив, на виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.01.2024 ІНФОРМАЦІЯ_2 23.02.2024 ОСОБА_1 нараховано кошти в сумі 18222,50 грн (вісімнадцять тисяч двісті двадцять дві гривні 50 копійок), з яких: 14 669,11 грн виплачено безпосередньо ОСОБА_1 ; 3280,05 грн сплачено податок з доходів фізичних осіб; 273,34 грн сплачено військовий збір.

Здійснення таких оплат підтверджується платіжними інструкціями №199 від 22.02.2024 (на суму 273,34 грн), №200 від 22.02.2024 (на суму 3280,05 грн), №201 від 22.02.2024 (на суму 14 669,11 грн), а також випискою з рахунку за 23.02.2024, роздрукованою з системи СДО (ПТК Клієнт казначейства Казначейство).

Суд повторно зазначає, що відповідно до пункту 3 частини третьої статті 380 КАС України суд вирішує питання про поворот виконання, якщо за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами він відмовляє в позові повністю. У цьому випадку рішення від 22 січня 2024 року було скасовано, а відтак у позові відмовлено, тому наявні підстави для вирішення заявленого питання.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 12.06.2023 року у справі № 160/7452/22.

Отже, за обставин цієї справи, стягнення коштів за час затримки розрахунку при звільненні не відноситься до переліку категорій справ, визначених ст. 381 КАС України, за яким поворот виконання рішень здійснюється лише за вказаних в ній виняткових випадках, тобто у цій ситуації підлягають застосуванню загальні положення ст. 380 КАС України.

У зв`язку із наведеним суд критично оцінює доводи сторони стягувача про необхідність застосування до спірних правовідносин положень ст. 381 КАС України.

Стягувач також посилається на статтю 1215 ЦК України, яка забороняє повернення безпідставно набутих сум, таких як заробітна плата чи платежі, що прирівнюються до неї, якщо їх виплата була проведена добровільно, за відсутності рахункової помилки та недобросовісності набувача. У цьому випадку виплата була здійснена на підставі судового рішення, яке згодом було скасовано, а не добровільно. Доказів рахункової помилки чи недобросовісності позивача не надано. Отже, стаття 1215 ЦК України не перешкоджає повороту виконання.

З урахування наведено вище суд прийшов переконання про те, що заяву боржника в частині здійснити повороту виконання рішення суду шляхом стягнення коштів із стягувача на користь боржника, які були нараховані та виплачені на викання судового рішення від 22.01.2024 у справі № 520/35264/23 є обґрунтованою, а тому підлягає задоволенню.

Щодо частини заяви про поворот виконання судового рішення шляхом повернення заявнику з бюджету сплачені боржником кошти на виконання рішення суду від 22.01.2024 у справі № 520/35264/23, суд прийшов наступного.

Суд установив, податок з доходів фізичних осіб у сумі 3280,05 грн та військовий збір у сумі 273,34 грн, були сплачені боржником на виконання судового рішення у справі № 520/35264/23.

Суд зауважує, що стягуючи з відповідача на користь позивача суму середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, слід зазначити про відрахування податків, зборів та інших обов`язкових платежів, оскільки справляння і сплата прибуткового податку з громадян є обов`язком роботодавця та працівника, а не суду, тому розрахунки, наведені в судовому рішенні, є тією сумою коштів, з яких в подальшому роботодавцем здійснюються утримання податку з доходів та інших обов`язкових платежів.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 08.11.2018 у справі № 805/1008/16-а.

Отже за своєю природою зазначені нарахування не є частиною заробітної плати, відтак поворот даних нарахувань податків та зборів підлягають поверненню з бюджету на користь заявника, адже суд установив наявність підстав передбачених ст. 380 КАС України, а тому заяву у цій частині слід задовольнити.

З огляду на викладене вище суд прийшов до переконання про наявність правових підстав для задоволення заяви ІНФОРМАЦІЯ_1 про поворот виконання рішення суду у адміністративній справі № 520/35264/23.

Керуючись ст. ст. 243, 248, 256, 295, 297, 380 КАС України, суд, -

п о с т а н о в и в:

заяву ІНФОРМАЦІЯ_1 про поворот виконання судового рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Здійснити поворот виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.01.2024 у справі № 520/35264/23.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ІНФОРМАЦІЯ_1 кошти в розмірі 14669,11 грн, що були нараховані та виплачені на виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.01.2024 у справі № 520/35264/23.

Повернути ІНФОРМАЦІЯ_1 з бюджету сплачені на виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.01.2024 у справі № 520/35264/23 податок з доходів фізичних осіб у сумі 3280,05 грн та військовий збір у сумі 273,34 грн.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено та підписано суддею 25.06.2025.

Суддя М. І. Садова