Справа № 380/12296/25
Суддя: Карп'як Оксана Орестівна
Дата ухвалення: 2025-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

24 червня 2025 року

м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Карп`як О.О., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання представника позивача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження та уточнення мотивувальної частини ухвали суду у справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту архітектури та просторового розвитку Львівської міської ради про визнання протиправними дій та наказу, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) (далі - Позивачка) звернулася до суду з позовом до Департаменту архітектури та просторового розвитку Львівської міської ради (по. Ринок, 1, м. Львів, 79008; ; (далі - Відповідач) у якому просить:

Визнати незаконними й протиправними дії та бездіяльність головного архітектора керівника Департаменту архітектури та просторового розвитку Львівської міської ради А.Коломєйцева та в.о. головного архітектора-начальника відділу правового і організаційного забезпечення Департаменту архітектури та просторового розвитку Львівської міської ради О.Рибак щодо порушення адміністративної процедури розроблення та завтердження Наказу Департаменту архітектури та просторового розвитку ЛМР № 298 від 20.12.2024 Про затвердження містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва на «Нове будівництво багатоквартирних житлових будинків з паркінгом та об`єктами інженерної інфраструктури зі знесенням існуючих споруд по вул. Тютюнників, 55- 55 А в м. Львові».

Визнати незаконним й протиправним та скасувати Наказ Департаменту архітектури та просторового розвитку Львівської міської ради № 298 від 20.12.2024 Про затвердження містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва на «Нове будівництво багатоквартирних житлових будинків з паркінгом та об`єктами інженерної інфраструктури зі знесенням існуючих споруд по вул. Тютюнників, 55- 55 А в м. Львові».

Ухвалою суду від 18 червня 2025 року відкрито спрощене позовне провадження у справі без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

20 червня 2025 року на адресу суду позивачкою подано клопотання (вх. № 51241) про розгляд справи в порядку загального позовного провадження та уточнення мотивувальної частини ухвали суду від 18.06.2025 року у справі. Дане клопотання мотивоване тим, що розглядувана справа стосується широкого кола осіб, предметом спору є порушення великої кількості публічних прав, в тому числі права на безпеку, екологічних, культурних, соціальних та інших прав, а також права на безпеку в умовах війни, тому вона повинна розглядатись в порядку загального позовного провадження. Також ця справа потребує детального розгляду спору по суті у судовому засіданні та з`ясування всіх обставин, оскільки спірні правовідносини є складними, справа має велике значення для сторін спору, а заявлені в ній вимоги не відповідають умовам, при яких суд має право розглядати таку справу в порядку спрощеного позовного провадження. При чому повне та всебічне з`ясування всіх обставин у справі потребує проведення підготовчого засідання, заслуховування сторін та свідків, і саме дана справа є такою. З огляду на вказане просить суд постановити ухвалу про розгляд справи № 380/12296/25 за правилами загального позовного провадження.

Також просить суд внести зміни до мотивувальної частини ухвали суду від 18.06.2025 року у справі 380/12296/25, зазначивши в ній трьох відповідачів: Відповідач 1: Департамент архітектури та просторового розвитку Львівської міської ради (по. Ринок, 1, м. Львів, 79008; ). Відповідач 2: Директор департаменту архітектури та просторового розвитку Львівської міської ради головного архітектора Львова (Коломєйцева Антона Вікторовича (пл. Ринок, 1, каб. 404, м. Львів). Відповідач 3: Начальник відділу правового і організаційного забезпечення департаменту архітектури та просторового розвитку Львівської міської ради Рибак Оксани Іллівни (пл. Ринок, 1, каб. 404, м. Львів) та уточнення статусу позивачки у справі № 380/12296/25, як громадянки України, члена територіальної громади міста Львова, матері двох неповнолітніх дітей ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Вирішуючи клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, суд виходить з наступного.

Відповідно до частин першої, другої, третьої статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Аналіз наведених норм права вказує, що будь-яка справа віднесена до юрисдикції адміністративного суду може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження, за винятком справ, зазначених у частині четвертій статті 257 КАС України. Водночас вирішуючи питання про те, за правилами якого провадження (спрощеного чи загального) здійснюватиметься розгляд конкретної справи, суд має враховувати вимоги частини третьої статті 257 КАС України.

Частиною четвертою статті 257 КАС України визначено перелік справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження. Крім того, частиною четвертою статті 12 КАС України встановлено перелік справ, що розглядаються виключно за правилами загального позовного провадження.

Перелік справ, які належить розглядати виключно у порядку загального позовного провадження, визначений частиною четвертою статті 12 та частиною четвертою статті 257 КАС України, є вичерпним, а отже будь-які інші справи, у спорах, не встановлених цим переліком, можуть розглядатися в порядку спрощеного позовного провадження.

Ця адміністративна справа, зважаючи на предмет спору, не входить до переліку справ, який визначений частиною четвертою статті 12 та частиною четвертою статті 257 КАС України, а тому може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження.

Суд звертає увагу позивача на те, що розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження ніяк не нівелює обов`язок суду всебічно та у повному обсязі дослідити всі обставини справи, оцінивши їх крізь призму норм права, які регулюють спірні правовідносини, та не свідчить про формальний підхід до вирішення справи.

Крім того, практика Європейського суду з прав людини щодо гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява № 8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01).

Так, жоден з учасників цієї справи не позбавлений можливості подати до суду докази на підтвердження своїх вимог та заперечень проти них. Львівський окружний адміністративний суд не позбавляє учасників справи ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень, подавати відповідні докази. Не позбавлений таких прав і позивач у цій справі.

Суд також зауважує, що бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Щодо посилань позивача на те, що розглядувана справа становить значний суспільний інтерес, суд зазначає таке.

В постанові від 27 травня 2021 року у справі №520/5622/19 Верховний Суд у пункті 55 зауважив, що вжите законодавцем словосполучення "значний суспільний інтерес" необхідно розуміти як серйозну, обґрунтовану зацікавленість, яка має неабияке виняткове значення для усього суспільства в цілому, певних груп людей, територіальних громад, об`єднань громадян тощо до певної справи в контексті можливого впливу ухваленого у ній судового рішення на права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб. Вказане поняття охоплює ті потреби суспільства або окремих його груп, які пов`язані із збереженням, примноженням, захистом існуючих цінностей девальвація та/або втрата яких мала б значний негативний вплив на розвиток громадянського суспільства. Наявність значного суспільного інтересу може мати місце й тоді, коли предмет спору зачіпає питання загальнодержавного значення.

Клопотання позивача не містить аргументів та доказів, які б свідчили про значний суспільний інтерес саме до цієї конкретної справи й вказували на те, що предмет цього спору стосується питань, які мають виняткове значення для суспільства в контексті наведених вище критеріїв.

Тож ураховуючи те, що ця адміністративна справа відповідно до вимог частини другої статті 257 КАС України розглядається без повідомлення та виклику учасників справи, зважаючи на відсутність необхідності їх виклику для надання пояснень з огляду на предмет позову та обставини справи, підстави для задоволення клопотання позивача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження відсутні.

Стосовно уточнення статусу позивачки у справі № 380/12296/25, як громадянки України, члена територіальної громади міста Львова, матері двох неповнолітніх дітей ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , суд зазначає наступне.

Згідно частин 1 і 2 статті 43 Кодексу адміністративного судочинства України здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Частиною 1 ст. 34 Цивільного кодексу України визначено, що повну цивільну дієздатність має фізична особа, яка досягла вісімнадцяти років (повноліття).

Відповідно до статті 6 Сімейного кодексу України правовий статус дитини має особа до досягнення нею повноліття. Малолітньою вважається дитина до досягнення нею чотирнадцяти років. Неповнолітньою вважається дитина у віці від чотирнадцяти до вісімнадцяти років.

Відповідно до частини 1 статті 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника, крім випадку, встановленого частиною дев`ятою статті 266 цього Кодексу.

За нормами ч. 1- 3 статті 56 КАС України права, свободи та інтереси малолітніх та неповнолітніх осіб, які не досягли віку, з якого настає адміністративна процесуальна дієздатність, а також недієздатних фізичних осіб захищають у суді їхні законні представники - батьки, усиновлювачі, опікуни чи інші особи, визначені законом.

Права, свободи та інтереси неповнолітніх осіб, які досягли віку, з якого настає адміністративна процесуальна дієздатність, непрацездатних фізичних осіб і фізичних осіб, цивільна дієздатність яких обмежена, можуть захищати в суді їхні законні представники - батьки, усиновлювачі, піклувальники чи інші особи, визначені законом. Суд може залучити до участі у таких справах відповідно неповнолітніх осіб, непрацездатних фізичних осіб і фізичних осіб, цивільна дієздатність яких обмежена.

Суд з метою захисту прав, свобод та інтересів неповнолітніх осіб, які досягли віку, з якого настає адміністративна процесуальна дієздатність, непрацездатних фізичних осіб і фізичних осіб, цивільна дієздатність яких обмежена, та які беруть участь у справі, може залучити до участі у справі їхніх законних представників.

Відповідно до частини першої статті 57 представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Отже, законний представник може бути представником у суді лише в інтересах малолітніх та неповнолітніх осіб, які не досягли віку, з якого настає адміністративна процесуальна дієздатність, а також недієздатних фізичних осіб.

В свою чергу за змістом ч. 1, 2 статті 59 КАС України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами:

1) довіреністю фізичної або юридичної особи;

2) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна.

Однак, позивачкою при звернені до суду з даним клопотанням, в порушення вимог статті 59 Кодексу адміністративного судочинства України до клопотання не надано документів на підтвердження її повноважень, як законного представника ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , (не надано свідоцтва про народження дитини/рішення про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна).

Таким чином підстави для уточнення статусу позивачки у справі № 380/12296/25, як громадянки України, члена територіальної громади міста Львова, матері двох неповнолітніх дітей ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , не доведені.

Стосовно клопотання позивачки про залучення до участі у справі в якості відповідачів Директора департаменту архітектури та просторового розвитку Львівської міської ради головного архітектора Львова (Коломєйцева Антона Вікторовича (пл. Ринок, 1, каб. 404, м. Львів) та начальника відділу правового і організаційного забезпечення департаменту архітектури та просторового розвитку Львівської міської ради Рибак Оксани Іллівни (пл. Ринок, 1, каб. 404, м. Львів), суд зазначає наступне.

Згідно з частиною першою статті 4 КАС України відповідачем є суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача; суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Відповідно до частини третьої статті 48 КАС України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Цей спір стосується зокрема: визнання незаконними й протиправними дій та бездіяльності головного архітектора керівника Департаменту архітектури та просторового розвитку Львівської міської ради А.Коломєйцева та в.о. головного архітектора-начальника відділу правового і організаційного забезпечення Департаменту архітектури та просторового розвитку Львівської міської ради О.Рибак щодо порушення адміністративної процедури розроблення та завтердження Наказу Департаменту архітектури та просторового розвитку ЛМР № 298 від 20.12.2024 Про затвердження містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва на «Нове будівництво багатоквартирних житлових будинків з паркінгом та об`єктами інженерної інфраструктури зі знесенням існуючих споруд по вул. Тютюнників, 55- 55 А в м. Львові».

З урахуванням викладеного, проаналізувавши клопотання позивачки, матеріали справи, предмет позовних вимог та підстави звернення до суду, суд дійшов висновку про необхідність залучення Директора департаменту архітектури та просторового розвитку Львівської міської ради головного архітектора Львова (Коломєйцева Антона Вікторовича та начальника відділу правового і організаційного забезпечення департаменту архітектури та просторового розвитку Львівської міської ради Рибак Оксани Іллівни до участі у справі як співвідповідачів.

Стосовно залучення у справі відповідача 1: Департамент архітектури та просторового розвитку Львівської міської ради (по. Ринок, 1, м. Львів, 79008; ), то слід відмовити, оскільки такий вже зазначений у справі ухвалою від 18.06.2025 року.

Керуючись ст.ст. 12, 48, 56, 59, 166, 257, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

у х в а л и в:

Клопотання позивачки від 20.06.2025 року вх. № 51241 задовольнити частково.

У задоволенні клопотання позивачки в частині розгляду справи в порядку загального позовного провадження та про уточнення статусу позивачки (діє в інтересах неповнолітніх дітей, громадян України, членів територіальної громади міста Львова: ОСОБА_4 , 2011 р.н., та ОСОБА_3 , 2013 р.н.) - відмовити.

Залучити Директора департаменту архітектури та просторового розвитку Львівської міської ради головного архітектора Львова (Коломєйцева Антона Вікторовича (пл. Ринок, 1, каб. 404, м. Львів) та начальника відділу правового і організаційного забезпечення департаменту архітектури та просторового розвитку Львівської міської ради Рибак Оксани Іллівни (пл. Ринок, 1, каб. 404, м. Львів), до участі у справі як співвідповідачів.

Встановити відповідачам п`ятнадцятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для подання відзиву на позовну заяву та доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, а також документів, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів учасникам справи, та роз`яснити, що відзив на позовну заяву повинен відповідати вимогам частин другої-четвертої статті 162 КАС України.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання.

Оскарження ухвали суду окремо від рішення суду не допускається.

Заперечення на ухвалу суду включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Карп`як Оксана Орестівна