Справа № 240/14710/25
Суддя: Чернова Ганна Валеріївна
Дата ухвалення: 2025-06-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

25 червня 2025 року м. Житомир справа № 240/14710/25

категорія 106020200

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Чернова Г.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся з адміністративним позовом ОСОБА_1 , у якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ командира військової частини НОМЕР_1 №103 від 12.04.2024 в частині внесення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (Паспорт № НОМЕР_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 ) до списків осіб, які самовільно залишили військову частину;

- визнати протиправним та скасувати наказ командира військової частини НОМЕР_1 №99 від 08.04.2024 в частині призупинення виплати грошового забезпечення з 01 березня 2024 року;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 повне грошове забезпечення за лютий, березень та квітень 2024 року, відповідно до вимог чинного законодавства.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 11 червня 2025 року позовну заяву залишено без руху з наданням десятиденного строку для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з цим позовом з обґрунтуванням поважності підстав пропуску цього строку, підтверджених належними доказами.

На виконання вимог цієї ухвали суду представником позивача подано заяву про усунення недоліків позовної заяви, у якій зазначає, що судом помилково до вказаних правовідносин застосовуються положення ч. 5 ст. 122 КАС України, оскільки позов стосується не призначення, перебування чи звільнення позивача з публічної служби, а інших публічно-правових дій - внесення його до списків СЗЧ та зупинення виплат. Отже, строк звернення до суду позивачем не пропущено, тому просив прийняти позовну заяву до розгляду відповідно до закону.

Визначаючись у цій справі щодо дотримання строку звернення до суду з позовом із заявленими вимогами суд виходить з такого.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За правилами статті 122 КАС України перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до пункту 17 частини першої статті 4 КАС України військова служба є публічною службою у розумінні КАС України, а згідно з частиною п`ятою статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08 червня 2022 року у справі № 362/643/21 вказала, що спори щодо оскарження особами з числа військовослужбовців рішень, дій чи бездіяльності відомчих житлових (житлово-побутових, з контролю за розподілом житла) комісій є спорами з приводу проходження позивачами військової служби як різновиду служби публічної.

Тобто, 08 червня 2022 року Великою Палатою Верховного Суду запроваджено новий підхід до обчислення строку звернення до суду особами, що проходять військову службу і зроблено висновок, що військова служба є різновидом публічної служби.

Отже, строк звернення із позовом у цій справі за визначених позивачем вимог становить один місяць з моменту коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, яке він пов`язує прийняттям оскаржуваних наказів та вчинення відповідних дій.

Як встановлено зі змісту позовних вимог, позивачем оскаржуються:

- наказ командира військової частини НОМЕР_1 №103 від 12.04.2024 в частині внесення ОСОБА_1 до списків осіб, які самовільно залишили військову частину;

- командира військової частини НОМЕР_1 №99 від 08.04.2024 в частині призупинення виплати ОСОБА_1 грошового забезпечення з 01 березня 2024 року.

Тобто спірні правові відносини виникли у квітні 2024 року з наказів командира військової частини НОМЕР_1 , а, отже, випливають із підстав проходження військової служби позивачем.

Таким чином, останній день на звернення до суду з цим позовом - 12.05.2024 та 08.05.2024 відповідно.

Суд критично ставиться до тверджень позивача про те, що про порушення його прав йому стало відомо 15.01.2025, після отримання відповіді на адвокатський запит від 18.12.2024 (лист військової частини НОМЕР_4 від 15.01.2025 №812/1499), оскільки, починаючи з травня 2024 року він мав би отримувати грошове забезпечення у значно меншому розмірі і мав би ще тоді поцікавитися причинами, які призвели до цього.

Разом з тим, навіть якщо вести відлік строку з дати отримання вказаної відповіді, то останній день на звернення до суду з позовом про скасування наказів є 15.02.2025, а не 15.07.2025, як стверджує представник позивача у заяві про поновлення строку звернення до суду та заперечення щодо неправильного застосування ч.5 ст. 122 КАС України.

Саме тому суд визнає безпідставним доводи представника позивача щодо непоширення у цьому спорі встановленого у частині п`ятій статті 122 КАС України місячного строку звернення до суду у цій категорії спорів.

Суд наголошує, що за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Тобто, законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й з об`єктивної можливості цієї особи знати про такі факти.

День, коли особа дізналася про порушення свого права це установлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Цим днем може бути, зокрема, день, коли мало бути прийняте рішення (вчинено дію), якщо таке рішення (дія) не було прийняте (не була вчинена).

Якщо цей день установити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Як заначалося вище, позивач звернувся до суду з позовом 30.05.2025, тобто з пропуском встановленого місячного строку, без додання заяви щодо поновлення пропущеного процесуального строку звернення з цим позовом до суду та без подання жодного доказу у підтвердження обставин щодо неможливості своєчасного звернення до суду з цим позовом.

На виконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху від 11.06.2025 від представника позивача надійшла заява про поновлення строку звернення до суду та заперечення щодо неправильного застосування ч.5 ст. 122 КАС України .

При цьому, у поданій суду заяві не вказано жодної поважної причини у розумінні процесуального закону, а саме обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій.

Отже, судом встановлено, що позивач звернувся до адміністративного суду з пропуском установленого місячного строку звернення до суду, не додавши жодних належних доказів на підтвердження поважності причин пропуску цього строку, як і не навівши жодних обґрунтовано вмотивованих доводів.

При вирішенні процесуального питання щодо дотримання строків звернення до суду суд звертає увагу на практику Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).

У справах "Стаббігс та інші проти Великобританії", "Девеер проти Бельгії", ЄСПЛ дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

ЄСПЛ у рішенні від 28 березня 2006 року у справі "Мельник проти України" (Заява № 23436/03) погодився з тим, що правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. А також указав, що зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Згідно з пунктом дев`ятим частини четвертої статті 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Так, відповідно до частини другої статті 123 КАС України, якщо заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду не буде подано особою протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позову без руху або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Будь-яких реальних обставин, які б слугували об`єктивними перепонами чи створювали труднощі для звернення до суду з цим позовом із заявленими вимогами у межах встановленого місячного строку позивачем не наведено, а судом не встановлено.

За таких обставин, вказані позивачем підстави пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом не можна визнати належними та поважними у розумінні процесуального закону, що утворює підставу для повернення позовної заяви відповідно до положень статті 123 КАС України.

Керуючись статтями 169, 243, 248, 256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити дії повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення, разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Г.В. Чернова