Справа № 307/2204/25
Суддя: Сойма М. М.
Дата ухвалення: 2025-06-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 307/2204/25 Провадження № 2-а/307/59/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 червня 2025 року м. Тячів

Суддя Тячівського районного суду Закарпатської області Сойма М.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови ІНФОРМАЦІЯ_1 № 534 від 10 березня 2025 року про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 210 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

23 червня 2025 року до Тячівського районного суду Закарпатської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови ІНФОРМАЦІЯ_1 № 534 від 10 березня 2025 року про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 210 КУпАП.

Ознайомившись зі змістом позовної заяви та долучених документів, клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, доходжу висновку про залишення позовної заяви без руху з таких підстав.

Щодо строку звернення до суду.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови) (ч. 2 ст. 286 КАС України).

У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску (ч. 6 ст. 161 КАС України).

Частинами першою та другою статті 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Питання поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.

Верховним Судом у постанові від 25 лютого 2021 року у справі № 580/2987/20 сформульовано правовий висновок, відповідно до якого поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася із адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивач оскаржує постанову від 10 березня 2025 року, однак, позовну заяву подав до суду 23 червня 2025 року, тобто після закінчення строків, передбачених ч. 2 ст. 286 КАС України.

В позовній заяві позивач зазначає, що про наявість такої постанови йому вперше стало відомо 16 червня 2025 року.

Проте, із долученої копії оскаржуваної постанови № 534 від 10 березня 2025 року вбачається, що у графі «Копію постанови від 10 березня 2025 року № 534 про притягнення до адміністративної відповідальності отримав 10 березня 2025 року. Підпис особи, яка притягується до адміністративної відповідальності» міститься підпис позивача ОСОБА_1 , який ідентичний його підпису в паспорті громадянина України на 3-й сторінці.

Таким чином, доводи позивача про те, що про оскаржувану постанову йому нічого не було відомо спростовуються його підписом у постанові, яким засвідчено факт отримання копії даної постанови.

Доводи позивача про те, що про наявність такої постанови йому стало відомо лише 16 червня 2025 року від державного виконавця Тячівського ДВС, який надав йому копію постанови про притягнення його до адміністративної відповідальності № 534, на якій відсутня відмітка про вручення, не підтверджено жодними доказами.

З огляду на вищенаведене, суд визнає неповажними вказані в клопотанні позивача причини пропуску строку звернення з позовом до суду .

За наведених в ухвалі обставин позивачу ОСОБА_1 слід обґрунтувати поважність причин пропуску строку звернення з даним адміністративним позовом до суду та надати суду належні та допустимі докази.

Щодо сплати судового збору.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем до позовної заяви не додано документ про сплату судового збору або документ, який підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2025 рік» з 1 січня 2025 року встановлений показник прожиткового мінімуму для працездатних осіб в розмірі 3 028, 00 гривень.

Пунктом 5 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору становить 0,2 розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 року (опублікована 28.04.2020 року) у справі № 543/775/17, Верховний Суд дійшов висновку, що за подання позовної заяви про скасування постанови про адміністративне правопорушення належить сплачувати судовий збір у розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на даний час становить 605, 60 гривень. Відповідно, судовий збір сплачується і за подання апеляційної та касаційної скарг у такій справі незалежно від того, котра зі сторін подає скаргу. Свою позицію суд мотивує таким чином: по-перше, тепер за подання до суду заяв та скарг сплачується судовий збір, а не державне мито, а по-друге, Закон України «Про судовий збір» не передбачає винятків для позову про скасування постанови про адміністративне правопорушення.

За подання до суду позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення належить сплатити судовий збір у розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на даний час становить 605, 60 гривень, а за подання процесуальних документів в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору, що на даний час становить 484, 48 гривень.

Враховуючи вищевикладене, позивачу слід надати суду документ про сплату судового збору в розмірі 484, 48 гривень або документ, який підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення.

У разі, якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, позовна заява повертається позивачеві на підставі п.1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Керуючись ст. ст. 123, 160, 161, 169, 248, 256, 294 КАС України, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови ІНФОРМАЦІЯ_1 № 534 від 10 березня 2025 року про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 210 КУпАП, залишити без руху.

Надати позивачу ОСОБА_1 та його представнику адвокату Поковбі Василю Васильовичу строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі - десять днів з дня отримання копії ухвали.

У разі, якщо позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Поковба Василь Васильович не усунуть недоліки позовної заяви, позовна заява повертається позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Головуюча: Сойма М.М.