Справа № 160/33922/24
Суддя: Сластьон Анна Олегівна
Дата ухвалення: 2025-06-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сластьон А.О., за участі секретаря судового засідання Ткач Д.М., за участі: представників позивача - Авілової Е.П., Разбітнова К.В., представника відповідача 2 - Городенко А.А., представника третьої особи - Скосарева І.Д., розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ТОВ "КСМЛІВ" до Інспекції з питань благоустрою Дніпровської міської ради, Комунального підприємства «Управління контролю за благоустроєм міста» Дніпровської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Дніпровська міська рада про визнання протиправним та скасування рішення, -
23 грудня 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Інспекції з питань благоустрою Дніпровської міської ради (надалі - відповідач 1), Комунального підприємства «Управління контролю за благоустроєм міста» Дніпровської міської ради (надалі - відповідач 2), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Дніпровська міська рада, в якій позивач просить суд:
-визнати протиправним та скасувати наказ Інспекції з питань благоустрою Дніпровської міської ради №39 від 22.08.2024 «Про усунення наслідків здійснення самовільних будівельних робіт»;
-визнати протиправними та скасувати приписи Комунального підприємства «Управління контролю за благоустроєм міста» Дніпровської міської ради №009696 від 09.08.2024, №009599 від 12.08.2024, №009740 від 15.08.2024, №009715 від 18.08.2024, №009705 від 20.08.2024.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06 січня 2025 року відкрито провадження у справі. Розгляд вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження.
22 січня 2025 року від Комунального підприємства «Управління контролю за благоустроєм міста» Дніпровської міської ради надійшов відзив на позовну заяву із запереченнями проти заявлених позовних вимог. Зокрема, відповідач вказав, що під час проведення перевірки використання об`єктів благоустрою міста за адресою: вул. Вернадського, 19/21 ним виявлено проведення робіт з демонтажу частини фундаменту житлового багатоквартирного будинку, виконання викопування ґрунту з підпірних стін, що зменшує опір та несучу спроможність фундаменту, складання будівельного сміття, пошкодження асфальтового покриття тротуарної частини, здійснення нового входу шляхзом збільшення віконного отвору нижче рівня ґрунту, що спричиняє підтоплення фундаменту та його послаблення, зняття гідроізоляційного захисту фундаменту (асфальту) в іншій частині фундаменту. Зазначені обставини стали підставою для неодноразового оформлення відповідачем 2 приписів щодо припинення позивачем робіт та надання дозвільної документації. Зазначені приписи позивачем та виконавцями робіт було проігноровано. Відповідач 2 звертає увагу, що будинок за адресою: вул. Вернадського, 19/21, м. Дніпро знаходиться в межах історичного ареалу міста Дніпра. Рішення про зупинення виконання будівельних робіт в спірних правовідносинах було прийнято з метою запобігання виникненню на території міста надзвичайної ситуації техногенного характеру, а саме: руйнування житлового багатоквартирного будинку. Наданий позивачем до суду експертний висновок відповідач 2 вважає необґрунтованим, вказує на наявні в ньому суперечності. Так, висновком експерта зафіксовано зміну планування та збільшення розмірів приямків, що в силу положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» підпадає під визначення реконструкції приміщення, а, відтак, потребує наявності дозвільної документації та розроблення проекту на проведення таких робіт. Також, відповідач 2 зазначив, що позивач не навів жодної визначеної нормативно-правовим актом підстави для визнання оскаржуваних приписів протиправними. З цих підстав у задоволенні позовних вимог просить відмовити.
28 січня 2025 року від Інспекції з питань благоустрою Дніпровської міської ради надійшов відзив на позов, в якому відповідач не погоджується з позовними вимогами, вважає їх необґрунтованими. Так, відповідач 1 вказує, що позивачем проводилися роботи без відповідної дозвільної документації, що підтверджується інформацією Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, а саме: даними реєстру будівельної діяльності, що є компонентом електронної системи, яка забезпечує створення, збирання, накопичення, обробку, захист та облік інформації, визначеної ст. 22 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Просить у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.
23 липня 2024 року Інспекцією з питань благоустрою Дніпровської міської ради спільно з КП «Управління контролю за благоустроєм міста» проведено перевірку за адресою: м. Дніпро, вул. Володимира Вернадського, 19/21. За результатами перевірки виявлено порушення Правил благоустрою міста, зокрема: проведення земляних робіт, демонтаж частини фундаменту житлового багатоквартирного будинку, розширення віконних та дверних отворів, а також викопування ґрунту з-під підпірних стін, що зменшило опір та несучу спроможність фундаменту.
13 серпня 2024 року Інспекцією з питань благоустрою Дніпровської міської ради спільно з Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради проведено перевірку, за результатами якої встановлено відсутність дозвільних документів на проведення робіт. Також виявлено ознаки тривалого просідання та деформації будівлі з обох її сторін.
За результатами перевірок від 23.07.2024 та 13.08.2024 Комунальним підприємством «Управління контролю за благоустроєм міста» складено приписи щодо позивача: №009696 від 09.08.2024, №009599 від 12.08.2024, №009740 від 15.08.2024, №009715 від 18.08.2024, №009705 від 20.08.2024, якими вимагалося надати документи на проведення будівельних робіт та зупинити їх виконання.
З метою запобігання виникненню надзвичайної ситуації техногенного характеру, а саме руйнуванню житлового багатоквартирного будинку, протоколом міської комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Дніпровської міської ради від 16.08.2024 №45 вирішено: зупинити виконання будівельних робіт у районі будинку 19/21 по вул. Володимира Вернадського; заборонити будь-яким особам виконання будівельних робіт у районі зазначеного будинку; Інспекції з питань благоустрою усунути наслідки самовільних будівельних робіт у підвальних приміщеннях будинку шляхом засипання ґрунту до підпірних стін для відновлення опору та несучих спроможностей фундаменту.
Наказом Інспекції з питань благоустрою Дніпровської міської ради від 22.08.2024 №39 «Про усунення наслідків здійснення самовільних будівельних робіт» доручено КП «Управління контролю за благоустроєм міста» усунути наслідки самовільних робіт шляхом засипання ґрунту до підпірних стін будинку АДРЕСА_1 для відновлення опору та несучих спроможностей фундаменту.
На виконання вимог протоколу від 16.08.2024 №45 та наказу від 22.08.2024 №39 відповідачами здійснено відповідні заходи.
Не погоджуючись із зазначеними приписами та наказом, позивач звернувся до суду з позовною заявою.
Попри зазначення відповідачами у приписах, оскаржуваному наказі та Актах обстеження земельної ділянки в якості місця проведення робіт виключно будинку АДРЕСА_1 без деталізації приміщення, суд не ставить під сумнів те, що спірні правовідносини стосуються саме робіт, проведених як всередині, так і ззовні нежитлового приміщення 2 (літера або номер за планом - Б-5) по вул. Вернадського Володимира, будинок 19/21.
Зазначені доводи ґрунтуються, виходячи із заявлених позивачем позовних вимог, а також на підставі матеріалів справи та тих доказів, які було подано самостійно позивачем. Зокрема, довідки від 18.10.2024 №18/10/24-1 (т.1, а.с.39), технічного паспорта від 26.06.2023 (т.1, а.с. 40), Звіту про проведення технічного обстеження будівельних конструкцій об`єкту (т.1, а.с. 23-38), висновку експерта №0710/24 від 28.10.2024 (т.1, а.с.53-83), технічного паспорта від жовтня 2024 року (т.1, а.с.48-52), копії технічної документації станом на 25.10.2007 (т.1, а.с.186-188).
Відтак, першочерговому з`ясуванню підлягають обставини того, чи проводилися позивачем роботи, які потребували отримання дозвільної документації.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить із такого.
Частиною 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади містобудівної діяльності, спрямовані на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів, визначено Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Відповідно до частини 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль і нагляд.
Згідно з частиною 1 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Частиною 2 зазначеної статті визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать:
-структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;
-виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.
Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.
Примірне положення про органи державного архітектурно-будівельного контролю затверджується Кабінетом Міністрів України.
За приписами частин 1, 2 статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва. Суб`єкти містобудування зобов`язані дотримуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів.
Відповідно до частини 5 статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:
-отримання замовником або проектувальником вихідних даних;
-розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;
-затвердження проектної документації;
-отримання права на виконання підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом;
-виконання підготовчих та будівельних робіт;
-державна реєстрація спеціального майнового права на об`єкт незавершеного будівництва та майбутній об`єкт нерухомості у випадках, визначених законом;
-проведення контрольного геодезичного знімання закінчених будівництвом об`єктів (крім об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)) та здійснення їх технічної інвентаризації (крім об`єктів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування);
-прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів;
-державна реєстрація права власності на закінчений будівництвом та прийнятий в експлуатацію об`єкт (його складову) у випадках, визначених цим Законом.
Згідно з частиною 1 статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм і правил та затверджується замовником.
Відповідно до частини 1 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після:
-подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України;
-видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля».
Зазначені у частині 1 цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва (частина 2 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).
Щодо обставин втручання в огороджувальні та несучі конструкції об`єкта нерухомості, суд зазначає таке.
Відповідно до пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України №406 від 07.06.2017 та пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України №236 від 20.03.2019, якими затверджено «Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію», роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, які не передбачають втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, не потребують документів, що дають право на їх виконання.
Відповідно до листа Міністерства регіонального розвитку та будівництва України від 20.12.2010 №22-22/3622/0/6-10 огороджувальні конструкції - це будівельні конструкції, що обмежують об`єм будівлі або споруди, розділяють його на окремі приміщення та призначені для захисту приміщень від температурних впливів, вітру, вологи, шуму, радіації тощо.
Суд встановив, що відповідно до план-схеми від 25.10.2007 об`єкт нерухомості мав один вхід (Д-1), тоді як технічний паспорт від 26.06.2023 вказує на наявність двох входів (Д-1 та Д-2). Ця розбіжність свідчить про те, що станом на 26.06.2023 було проведено роботи зі створення нового входу (Д-2), що передбачало фізичне втручання в зовнішню стіну будинку. Такі дії, відповідно до пункту 1 постанови КМУ №406 від 07.06.2017, є реконструкцією, яка потребує дозвільних документів.
Суд зазначає, що розширення віконного отвору до розмірів вхідного передбачає фізичне втручання в зовнішню стіну будівлі. Такі роботи змінюють геометричні параметри стіни, впливають на її тепло- та звукоізоляційні властивості, а також можуть порушити архітектурну цілісність будівлі.
У матеріалах справи відсутні докази того, що позивач отримував дозвільні документи на проведення робіт, пов`язаних із втручанням в огороджувальні конструкції. Відповідно до пункту 1 постанов КМУ №406 та №236, такі роботи потребують дозволу, а їх виконання без нього є порушенням законодавства.
Оскільки позивач не надав доказів отримання такого дозволу, зазначені роботи проведено протиправно.
Суд погоджується з позивачем, що відповідно до положень постанови КМУ від 23.06.2021 №681 «Деякі питання забезпечення функціонування Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва» проведення технічної інвентаризації під час укаладення договору купівлі-продажу об`єкту нерухомого майна не є обов`язковим.
Натомість, з 01.08.2021 технічна інвентаризація повинна бути обов`язково проведена, серед іншого, після реставрації, капітального ремонту, реконструкції об`єктів, за якими отримано право на виконання будівельних робіт.
Непроведення позивачем технічної інвентаризації приміщення на момент його придбання не виключає встановлених відповідачами фактів здійснення самовільних будівельних робіт, а так само відповідальності власника об`єкта нерухомості за виявлені після його купівлі порушення будівельних норм і правил.
Додатком Б «Відомість дефектів та пошкоджень об`єкта» до Звіту про технічне обстеження від 17.07.2024 надано рекомендації для поліпшення стану об`єкта нерухомості:
1. Стіни: Вивітрювання швів, зволоження та руйнування цегли внаслідок тривалої експлуатації без капітального ремонту - необхідно провести демонтаж стін; влаштування нових стін з армованих вологостійких бетонів товщиною 200 мм; виконати оздоблення відповідно до рішень замовника; Тріщини в стінах приямків із розкриттям до 2 мм, випирання внаслідок підвищеної вологості цегли та додаткового тиску ґрунту від вібрації дороги необхідно провести демонтаж стін; влаштування нових стін з армованих вологостійких бетонів товщиною 200 мм; виконати оздоблення відповідно до рішень замовника; Незадовільний стан внутрішнього оздоблення стін необхідно провести демонтаж стін; влаштування нових стін з армованих вологостійких бетонів товщиною 200 мм; виконати оздоблення відповідно до рішень замовника.
2. Підлога: Незадовільний стан підлоги. Стяжка виконана місцями з битої цегли на цементному розчині, суцільно розтріскана та має надлишкову вологу необхідно влаштувати покриття підлоги з армованого бетону з подальшим оздобленням.
Позивач стверджує, що на основі результатів візуального та інструментального обстеження будівельних конструкцій об`єкта ним демонтовано приямки без втручання у внутрішні конструкції об`єкта нерухомості, зокрема, фасаду будинку, і не проводилося викопування ґрунту.
Відповідно до листа Міністерства регіонального розвитку та будівництва україни від 20.12.2010 №22-22/3622/0/6-10 несучі конструкції - це будівельні конструкції, що становлять несучий остов (каркас) будинку або споруди, забезпечуючи їх надійність і довговічність. Несучі конструкції сприймають основні навантаження (власну масу, масу устаткування, людей, снігу, напір вітру, тиск ґрунту на підземні частини будинку або споруди тощо) і передають їх на основу.
Однак, як вбачається з матеріалів справи, демонтаж приямків, проведений позивачем, здійснювався шляхом викопування ґрунту та оголення фасаду будинку, що потребує дозволу від Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, оскільки такі роботи можуть створювати аварійні ситуації. Позивач не надав доказів отримання такого дозволу.
Звіт про технічне обстеження від 17.07.2024 (Додаток Б) вказує на незадовільний стан стін та підлоги об`єкта, зокрема тріщини в стінах приямків (розкриття до 2 мм) через підвищену вологість та тиск ґрунту. Суд зазначає, що демонтаж приямків шляхом викопування ґрунту міг посилити ці дефекти, оскільки видалення ґрунту поблизу підпірних стін знижує їх опірність, що підтверджується висновками перевірки від 23.07.2024.
Також, суд зазначає, що з долучених світлин (т.1, а.с. 181) до листа Інспекції з питань благоустрою від 24.09.2024 №3/4-561 вбачається, що позивач провів реконструкцію з трьох приямків в один шляхом їх викопування поблизу фасаду. Тобто, метою будівельних робіт було не лише поліпшення якості об`єкта, а й забезпечення доступу до новоствореного входу Д-2.
З приводу приямків суд зазначає, що об`єднання трьох приямків в один шляхом викопування є складовою реконструкції, спрямованої на зміну функціонального використання об`єкта, що потребує дозвільних документів.
Щодо висновку експерта №0710/24 від 28.10.2024.
Відповідно до ч. 1 ст. 108 КАС України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 90 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивованим у судовому рішенні.
Відповідно до частини 1 статті 101 КАС України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені в результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені перед експертом, складений у порядку, визначеному законодавством.
Суд не бере до уваги висновок експерта №0710/24 від 28.10.2024 з таких причин.
Як слушно зазначено відповідачами та третьою особою, в основу дослідження експертом взято технічний паспорт від 26.06.2023, тоді як позивач набув право власності 30.05.2023. Експертом не досліджено технічну документацію та інвентаризаційну справу, що діяли на момент купівлі-продажу об`єкта нерухомості, тобто станом на 30.05.2023.
Відсутність порівняння документації від 2007 року (план-схема, яка не містить входу Д-2) (за вісутності складеної на момент купівлі-продажу приміщення) з документацією 2023 року унеможливила встановлення факту створення входу Д-2 шляхом розширення віконного отвору. Це є критичним недоліком, оскільки такі роботи є втручанням в огороджувальні конструкції, що потребує дозволу.
Висновок експерта суперечить наявним у ньому світлинам (т.1, а.с. 181), які підтверджують викопування ґрунту поблизу фасаду, що створює аварійну ситуацію.
Суд зазначає, що викопування ґрунту поблизу фасаду впливає на тиск ґрунту на підземні частини будівлі, що може порушити стабільність несучих конструкцій та створити аварійну ситуацію. Для здійснення таких робіт позивач мав отримати дозвіл, чого не було зроблено.
Відповідно до частини 1 статті 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» об`єкти будівництва класифікуються за класом наслідків (СС1, СС2, СС3). З огляду на розташування об`єкта в багатоквартирному будинку, він може бути віднесений до об`єктів із середніми (СС2) або значними (СС3) наслідками, що вимагає отримання дозволу на виконання будівельних робіт, як передбачено частиною 1 статті 34 Закону. Навіть якщо об`єкт належить до СС1, роботи з реконструкції огороджувальних конструкцій потребують повідомлення органу державного архітектурно-будівельного контролю, якого позивач не подав.
Попри заперечення позивача фактів втручання в огороджувальні та несучі конструкції об`єкта нерухомості, у висновку експерта, зокрема, по питаннях №1, 2, 4 (т.1, а.с. 82-83) зазначено, що демонтаж поперечних стінок між приямками здійснювався.
Також, висновок експерта містить розбіжності. Так, згідно з технічним паспортом від 25.10.2007 вхідна група, зазначена у висновку експерта як Д2 та вказана на світлині 6, відсутня. Наявний у технічній документації від 25.10.2007 віконний отвір перетворено на вхідну групу. Проте, експерт у відповіді на питання №5 вказав, отвори вікон не були збільшені, що не відповідає дійсності.
У висновку експерта зазначено про те, що викопування ґрунта не здійснювалося, проте це суперечить наявним у висновку світлинам та висновкам по питанням №1, 2 та 4, оскільки зміна планування та збільшення розмірів приямків неможлива без викопування ґрунта.
Щодо законності винесення наказу та приписів про усунення порушень.
Закон України «Про благоустрій населених пунктів» від 6 вересня 2005 року №2807-IV визначає правові, економічні, екологічні, соціальні та організаційні засади благоустрою населених пунктів і спрямований на створення умов, сприятливих для життєдіяльності людини.
Відповідно до частини 1 статті 1 Закону №2807-IV терміни вживаються в такому значенні:
благоустрій населених пунктів комплекс робіт з інженерного захисту, розчищення, осушення та озеленення території, а також соціально-економічних, організаційно-правових та екологічних заходів з покращення мікроклімату, санітарного очищення, зниження рівня шуму тощо, що здійснюються на території населеного пункту з метою її раціонального використання, належного утримання та охорони, створення умов щодо захисту і відновлення сприятливого для життєдіяльності людини довкілля;
територія сукупність земельних ділянок, які використовуються для розміщення об`єктів благоустрою населених пунктів;
утримання в належному стані території використання її за призначенням відповідно до генерального плану населеного пункту, іншої містобудівної документації, правил благоустрою території населеного пункту, а також санітарне очищення території, її озеленення, збереження та відновлення об`єктів благоустрою;
заходи з благоустрою населених пунктів роботи щодо відновлення, належного утримання та раціонального використання територій, охорони та організації упорядкування об`єктів благоустрою з урахуванням особливостей їх використання.
Частиною 1 статті 2 Закону №2807-IV передбачено, що благоустрій населених пунктів включає:
-розроблення і здійснення ефективних і комплексних заходів з утримання територій населених пунктів у належному стані, їх санітарного очищення, збереження об`єктів загального користування, а також природних ландшафтів, інших природних комплексів і об`єктів;
-організацію належного утримання та раціонального використання територій, будівель, інженерних споруд та об`єктів рекреаційного, природоохоронного, оздоровчого, історико-культурного та іншого призначення;
-створення умов для реалізації прав та виконання обов`язків суб`єктами у сфері благоустрою населених пунктів.
Згідно з частиною 1 статті 10 Закону №2807-IV до повноважень міських рад у сфері благоустрою населених пунктів належить:
-затвердження місцевих програм та заходів з благоустрою населених пунктів;
-затвердження правил благоустрою територій населених пунктів;
-створення в разі необхідності органів і служб для забезпечення здійснення спільно з іншими суб`єктами комунальної власності благоустрою населених пунктів, визначення повноважень цих органів (служб).
Відповідно до частини 2 статті 10 Закону №2807-IV до повноважень виконавчих органів міських рад належить, зокрема:
-забезпечення виконання місцевих програм та здійснення заходів з благоустрою населених пунктів;
-здійснення самоврядного контролю за станом благоустрою та утриманням територій населених пунктів.
Приписами статті 12 Закону №2807-IV суб`єктами у сфері благоустрою населених пунктів є органи державної влади та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, органи самоорганізації населення, громадяни.
Відповідно до частини 1 статті 13 Закону №2807-IV до об`єктів благоустрою населених пунктів належать:
-території загального користування;
-прибудинкові території;
-території будівель та споруд інженерного захисту територій;
-території підприємств, установ, організацій та закріплені за ними території на умовах договору.
Частиною 2 статті 13 Закону №2807-IV передбачено, що до об`єктів благоустрою можуть належати також інші території в межах населеного пункту.
Згідно з частиною 1 статті 15 Закону №2807-IV органи державної влади та органи місцевого самоврядування можуть утворювати підприємства для утримання об`єктів благоустрою державної та комунальної власності.
Відповідно до частини 2 статті 17 Закону №2807-IV громадяни у сфері благоустрою населених пунктів зобов`язані:
-утримувати в належному стані об`єкти благоустрою (їх частини), що перебувають у їх власності або користуванні, а також визначену правилами благоустрою території населеного пункту прилеглу до цих об`єктів територію;
-дотримуватися правил благоустрою території населених пунктів;
-не порушувати права і законні інтереси інших суб`єктів благоустрою населених пунктів.
Враховуючи викладене, об`єднання приямків, проведене позивачем, фактично є зміною об`єкта благоустрою.
Відповідно до частини 1 статті 20 Закону №2807-IV організацію благоустрою населених пунктів забезпечують місцеві органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування відповідно до повноважень, установлених законом.
Відповідно до частини 1 статті 83 Земельного кодексу України землі, які належать на праві власності територіальним громадам, є комунальною власністю.
За приписами частини 2 статті 83 Земельного кодексу України у комунальній власності перебувають:
а) усі землі в межах населених пунктів, крім земельних ділянок приватної та державної власності;
б) земельні ділянки, на яких розташовані будівлі, споруди, інші об`єкти нерухомого майна комунальної власності незалежно від місця їх розташування;
в) землі та земельні ділянки за межами населених пунктів, що передані або перейшли у комунальну власність із земель державної власності відповідно до закону.
Рішенням Дніпровської міської ради VIII скликання №100/7 від 26.05.2021 затверджено Статут Комунального підприємства «Управління контролю за благоустроєм міста» Дніпровської міської ради.

Відповідно до пункту 2.2 Статуту відповідача 2 предметом господарської діяльності підприємства є, зокрема:

-контроль та фіксація тимчасового погіршення існуючого благоустрою території міста (пошкодження, знищення, переміщення елементів благоустрою, обмеження доступу до об`єктів благоустрою (їх частин), створення перешкод у користуванні об`єктами благоустрою (їх частинами) або елементами благоустрою, тимчасове ускладнення умов руху пішоходів та/або транспорту, змінення об`єктів благоустрою у зв`язку з проведенням таких робіт (здійснення заходів) на території міста Дніпра розміщення малих архітектурних форм та самовільних споруд (зокрема тимчасових, пересувних), огорож, парканів тощо (п.п. 2.2.1);

-виконання відповідно до Закону №2807-IV, за завданням уповноваженого органу, контролю за благоустроєм міста шляхом, зокрема, проведення перевірок (п.п. 2.2.13);

-витребування від юридичних та фізичних осіб правовстановлюючих, проектно-технічних, землевпорядних, дозвільних та погоджувальних документів з питань, що стосуються благоустрою (п.п. 2.2.15);

-надання суб`єктам господарювання усіх форм власності, установам, закладам та фізичним особам обов`язкових приписів про усунення допущених ними порушень Правил благоустрою території міста (п.п. 2.2.17).

Відповідно до пункту 1.3 Порядку здійснення заходів з контролю за утриманням у належному стані, збереженням, відновленням та упорядкуванням об`єктів благоустрою міста Дніпра з урахуванням особливостей їх використання, затвердженого рішенням Дніпровської міської ради від 27.06.2012 №25/26 (зі змінами) (далі Порядок №25/26), цей Порядок є обов`язковим для виконання суб`єктами господарювання усіх форм власності, неприбутковими організаціями, установами, закладами та фізичними особами при проведенні на об`єктах благоустрою міста робіт, зазначених у пункті 2.1 Порядку.

Відповідно до пункту 12.1 Порядку №25/26 уповноважений орган виявляє порушення правил благоустрою території шляхом, зокрема:

-проведення щоденних перевірок території;

-проведення перевірок додержання суб`єктами господарювання усіх форм власності, установами, закладами та фізичними особами вимог законодавчих актів у сфері благоустрою та правил благоустрою території міста, з наданням за фактами виявлених порушень приписів та/або оформленням відповідно до Правил благоустрою території міста Дніпра актів комісійного обстеження території;

-проведення рейдів, комплексних перевірок і обстежень території спільно (за необхідності) з посадовими особами виконавчих органів міської та районних у місті рад, комунальних підприємств і житлово-комунальних служб, органів державного контролю у сфері благоустрою, органів Національної поліції, екологічних, природозахисних, громадських організацій, представниками ЗМІ, громадськими інспекторами благоустрою міста.

Здійснення уповноваженим органом зазначених заходів щодо виявлення порушень у сфері благоустрою не потребує погоджень, дозволів або направлень на перевірку.

Відповідно до підпункту 12.2.1 пункту 12.2 Порядку №25/26 для усунення порушень правил благоустрою території міста уповноважений орган може вживати такі заходи, як надання обов`язкових до виконання приписів на ім`я осіб, відповідальних за утримання об`єктів благоустрою, якщо перевіркою цих об`єктів виявлено фактори та умови, які можуть спричинити порушення правил благоустрою території міста.

З аналізу наведених норм чинного законодавства суд встановив, що контроль за станом благоустрою на території міста та зміною об`єктів благоустрою, складання відповідних приписів віднесено до компетенції відповідача 2. Відповідач не зобов`язаний залучати до проведення перевірок, складення актів та приписів особу, яка порушила Правила благоустрою.

Правила благоустрою території міста Дніпра затверджено рішенням міської ради від 27.11.2013 №44/43 (далі Правила №44/43).

Згідно з підпунктом 3.2.1 пункту 3.2 Правил №44/43 на об`єктах благоустрою забороняється, зокрема, самовільно порушувати об`єкти благоустрою (їх частини) та/або використовувати їх не за функціональним призначенням, огороджувати території загального користування та/або чинити інші дії, що супроводжуються порушенням об`єктів благоустрою міста, зміною об`єктів благоустрою та/або погіршенням їх існуючого стану, без укладеного з КП «Управління контролю за благоустроєм міста» Дніпровської міської ради договору та дозволу на порушення об`єктів благоустрою, отриманого в установленому порядку.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що оскаржуваний наказ та приписи відповідачів стосуються законності проведення будівельних робіт Товариством з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» за адресою: м. Дніпро, вул. Володимира Вернадського, буд. 19/21, прим. 2.

Також суд встановив, що позивач перед проведенням зазначених будівельних робіт був зобов`язаний отримати дозвіл на їх виконання, оскільки об`єкт нерухомості розташовано в історичному ареалі міста, що встановлює додаткові вимоги до будівельних робіт.

Отже, суд дійшов висновку, що наказ Інспекції з питань благоустрою Дніпровської міської ради №39 від 22.08.2024 «Про усунення наслідків здійснення самовільних будівельних робіт» та приписи Комунального підприємства «Управління контролю за благоустроєм міста» Дніпровської міської ради №009696 від 09.08.2024, №009599 від 12.08.2024, №009740 від 15.08.2024, №009715 від 18.08.2024, №009705 від 20.08.2024 складено з дотриманням норм чинного законодавства.

За таких обставин суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Згідно з частиною 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Керуючись статтями 241 246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» до Інспекції з питань благоустрою Дніпровської міської ради, Комунального підприємства «Управління контролю за благоустроєм міста» Дніпровської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Дніпровська міська рада про визнання протиправним та скасування рішення, - залишити без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені статтею 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складено 23.06.2025.

Суддя А.О. Сластьон