Справа № 380/19793/24
Суддя: Хома Олена Петрівна
Дата ухвалення: 2025-06-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2025 року справа №380/19793/24

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Хоми О.П.,

з участю секретаря судового засідання Тварковської Я.А.,

з участю представників: позивача Фостяка А.Я., Косик Л.А., відповідача Кісіля Р.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження у м. Львові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на службі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції у Львівській області (далі відповідач, ГУНП у Львівській області), в якому, з урахуванням об`єднаних позовних вимог, просить:

- визнати протиправним і скасувати наказ ГУНП у Львівській області від 20.08.2024 № 109 о/с дск в частині відрядження ОСОБА_1 з 21.08.2024 до особливого розпорядження до навчально-тренувального відділу «Верещиця» Львівського державного університету внутрішніх справ до складу батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області;

- визнати протиправним і скасувати наказ ГУНП у Львівській області від 22.11.2024 № 4767 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського Червоноградського РВП ГУНП», яким до поліцейського ВРПП Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення звільнення зі служби;

- визнати протиправним і скасувати наказ ГУНП у Львівській області від 26.11.2024 № 790 о/с «Про особовий склад»;

- поновити позивача на посаді поліцейського відділу реагування патрульної поліції Шептицького районного відділу поліції ГУНП з 27 листопада 2024 року;

- стягнути з ГУНП у Львівській області на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 27.11.2024 по момент винесення рішення судом.

Позовні вимоги обґрунтовані протиправністю спірних наказів та такими обставинами.

Позивач, ОСОБА_1 , старший сержант поліції, на момент звільнення зі служби 26.11.2024 обіймав посаду поліцейського ВРПП Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області.

Зазначає, що із 16.08.2024 по 23.08.2024 перебував на лікуванні, що підтверджується довідкою № 50 про тимчасову непрацездатність поліцейського, військовослужбовця Національної гвардії України. Із графіку чергувань працівників Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області в нарядах поліції позивачу стало відомо, що його не включено у графік чергувань, у зв`язку з чим він звернувся 05.09.2024 із письмовим рапортом, в якому просив повідомити причину та дату початку чергування. Вказує, що 18.09.2024 отримав засобами поштового зв`язку відповідь Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області від 11.09.2024, з якої дізнався про існування наказу № 109 о/с дск про його відрядження з 21.08.2024 (в період перебування на лікарняному) до складу батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативної раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області для участі у підготовці з виконання бойових (спеціальних завдань під час воєнного стану). При цьому копії наказу про відрядження до відповіді додано не було.

Вважає наказ ГУНП у Львівській області від 20.08.2024 № 109 о/с дск в частині його відрядження з 21.08.2024 до особливого розпорядження до навчально-тренувального відділу «Верещиця» Львівського державного університету внутрішніх справ до складу батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області протиправним у зв`язку з тим, що відповідач не виконав вимог Інструкції про службові відрядження поліцейських в межах України, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 02.08.2017 № 672. Звертає увагу, що позивач як поліцейський не ознайомлювався із наказом про відрядження, йому не було повідомлено ціль та мету такого відрядження, строк відрядження, також йому не було видано посвідчення про відрядження.

Вважає, що відповідач порушив Положення про підрозділи поліції особливо призначення, затверджене наказом Міністерства внутрішніх справ України від 04.12.2017 № 987, оскільки ОСОБА_1 не надав згоди на відрядження саме у підрозділ поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії», він не проходив добір з метою визначення рівня фізичної підготовки, здатності за діловими, професійними, моральними якостями, освітнім і кваліфікаційним рівнем, станом здоров`я виконувати завдання, покладені на «Корпус оперативно-раптової дії».

Згідно з наказом ГУНП у Львівській області від 22.11.2024 № 4767 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського Червоноградського РВП ГУНП» до позивача застосоване дисциплінарне стягнення звільнення зі служби.

Позивач звертає увагу, що за змістом вказаного наказу підставою його прийняття слугували такі обставини: проведеним працівниками Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області службовим розслідуванням у формі письмового провадження (висновок від 07.11.2024) установлено, що поліцейський ВРПП Червоноградського РВП ГУНП старший сержант поліції ОСОБА_1 як працівник поліції, який відповідно до вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язаний неухильно дотримуватись положень Конституції України, законів України та нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, унаслідок особистої недисциплінованості та повного ігнорування вимог нормативно правових актів МВС України, НП України та Головного управління НП у Львівській області щодо неухильного дотримання службової дисципліни та наказу ГУНП № 109 по о/с від 20.08.2024 відповідно до якого старшого сержанта поліції ОСОБА_1 було відряджено до особливого розпорядження до складу батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області для участі у підготовці з виконання бойових (спеціальних) завдань під час воєнного стану, не перебуваючи на лікуванні, без поважних причин не з`являвся на службу.

Зазначає, що наказом ГУНП у Львівській області від 26.11.2024 № 790 о/с «Про особовий склад» йогозвільнено відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) з 26 листопада 2024 року.

Позивач вважає оскаржувані накази протиправними, просить їх скасувати, поновити його на службі та виплатити середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому проти позову заперечив та зазначив, що проведеним службовим розслідуванням встановлено, що наказом ГУНП № 109 о/с дск від 20.08.2024 старшого сержанта поліції ОСОБА_1 було відряджено до особливого розпорядження до складу батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області для участі у підготовці з виконання бойових (спеціальних) завдань під час воєнного стану. Попри це, ОСОБА_1 в період з 26.08.2024 по 02.10.2024 (28 днів) не перебуваючи на лікуванні, без поважних причин не з`являвся на службу, мотивуючи тим, що його незаконно відрядили до складу батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області і не повідомили про таке відрядження.

На думку відповідача, доводи позивача про те, що спірний наказ № 109 о/с дск від 20.08.2024 взагалі не доводився до ОСОБА_1 спростовуються поясненнями поліцейських у службовому розслідуванні, призначеному відповідно до наказу Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області № 465 від 09.10.2024. Зокрема, 26.08.2024 ОСОБА_1 в телефонному режимі в присутності його безпосереднього керівника майора поліції ОСОБА_2 та в присутності керівника кадрового підрозділу підполковника поліції ОСОБА_3 керівником підрозділу було повідомлено, що відповідно до наказу ГУНП у Львівській області № 109 від 20.08.2024 о/с дск, його з 21.08.2024 відряджено до складу батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області для участі у підготовці з виконання бойових (спеціальних) завдань під час воєнного стану, про що складено відповідний акт № 01/61/01/14 від 26.08.2024.

Окрім того, звертає увагу, що пунктом 11 Типової інструкції про порядок ведення обліку, зберігання, використання і знищення документів та інших матеріальних носіїв інформації, що містять службову інформацію, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 19.10.2016 № 736, заборонено використовувати для передачі службової інформації відкриті канали зв`язку. У разі виникнення необхідності в передачі (надсиланні) документів, що містять службову інформацію, юридичним особам, громадським об`єднанням без статусу юридичної особи та фізичним особам, на яких не поширюються вимоги цієї Інструкції, останні беруть на себе письмове зобов`язання стосовно нерозголошення отриманої службової інформації. Зауважує, що наказ № 109 о/с дск від 20.08.2024 містить інформацію для службового користування, а тому іншого способу ознайомлення сержанта поліції ОСОБА_1 , який обіймав посаду поліцейського ВРПП Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області, із вказаним наказом № 109 о/с дск від 20.08.2024, окрім як прийти на службу та ознайомитись, Інструкція № 736 не передбачає.

Незважаючи на це, старший сержант поліції ОСОБА_1 05.09.2024 звернувся в Червоноградський РВП ГУНП у Львівській області з письмовим рапортом з приводу не включення його у графіки чергувань. Йому була надана письмова відповідь 09.09.2024, в якій вкотре зазначено, що відповідно до наказу № 109 о/с від 20.08.2024 ОСОБА_1 відряджено до особливого розпорядження до складу батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області для участі у підготовці з виконання бойових (спеціальних) завдань під час воєнного стану. Однак, як зауважує відповідач, ігноруючи це, старший сержант поліції ОСОБА_1 без поважних причин не з`являвся на службу.

Відповідач звертає увагу, що позивач не вказав, де перебував і чому не з`являвся на службі в період з 26.08.2024 (перший робочий день після закінчення лікарняного) по 11.09.2024 (день ознайомлення з наказом про відрядження, як зазначено в позовній заяві), а також з 11.09.2024 по 02.10.2024. Вказане встановлено службовим розслідуванням, відповідно до якого поліцейський ВРПП Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області старший сержант поліції ОСОБА_1 проявив безвідповідальне ставлення до службових обов`язків та 26.08.2024, 27.08.2024, 28.08.2024, 29.08.2024, 30.08.2024, 02.09.2024, 03.09.2024, 04.09.2024, 05.09.2024, 06.09.2024, 09.09.2024, 10.09.2024, 11.09.2024, 12.09.2024, 13.09.2024, 16.09.2024, 17.09.2024, 18.09.2024, 19.09.2024, 20.09.2024, 23.09.2024, 24.09.2024, 25.09.2024 26.09.2024, 27.09.2024, 30.09.2024, 01.10.2024, 02.10.2024 був відсутній на службі з невідомих причин, про місце свого перебування та поважні причини неприбуття на службу не повідомив, у зв`язку з чим допустив грубе порушення службової дисципліни, яке полягає у безпідставній відсутності на службі у період посиленого варіанту несення служби на час дії в Україні воєнного стану.

За грубе порушення службової дисципліни, основних обов`язків поліцейського, передбачених пунктом 1 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», щодо неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та нормативно-правових актів, які регламентують діяльність поліції, пунктів 1, 4, 5, 8 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, підпункту 1.1, 1.6 пункту 1 наказу ГУНП у Львівській області «Про покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування» № 1470 від 27.04.2023 та п.1 та п.3 Внутрішнього розпорядку дня поліцейських та працівників поліції (окрім державних службовців) апарату ГУНП, територіальних (відокремлених) та окремих підрозділів Головного управління Національної поліції у Львівській області, затвердженого наказом Головного управління Національної поліції у Львівській області від 25.11.2022 № 3343, на підставі п.7 ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, застосовано до поліцейського ВРПП Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (0118860) дисциплінарне стягнення звільнення із служби в поліції.

Відповідач вважає, що наказ № 109 о/с дск від 20.08.2024 є законним і спрямований на здобуття поліцейськими конкретних знань, вмінь та навичок, потрібних для виконання завдань Національної поліції України, позивач був ознайомлений із вказаним наказом, що підтверджується наданими доказами і проведеним службовим розслідуванням. Вважає, що у зв`язку з тим, що позивач проявив безвідповідальне ставлення до виконання службових обов`язків, допустив грубе порушення службової дисципліни, яке полягає у безпідставній відсутності на службі у період посиленого варіанту несення служби на час дії в Україні воєнного стану, ОСОБА_1 наказом ГУНП у Львівській області від 26.11.2024 № 790 о/с «Про особовий склад» правомірно звільнено зі служби в поліції. Просить у задоволенні позову відмовити повністю.

Позивач разом з позовною заявою 23.09.2024 (вх. № 70824) подав заяву про забезпечення позову.

Ухвалою від 25.09.2024 відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі. Підготовче засідання призначено на 15.10.2024.

Ухвалою від 25.09.2024 відмовлено у задоволенні заяви про забезпечення позову.

Представник позивача 30.09.2024 (вх. № 72741) подав заяву про вступ у справу як представник.

Відповідач 03.10.2024 (вх. № 43549) подав клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

Представник позивача 15.10.2024 (вх. № 76438) подав клопотання про витребування доказів.

У підготовчому засіданні, що призначене на 15.10.2024, оголошено перерву до 12.11.2024 у зв`язку із уточненням позовних вимог.

Представник позивача 28.10.2024 (вх. № 72699) подав заяву про уточнення позовних вимог.

Відповідач 11.11.2024 (вх. № 83437) подав клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з чим підготовче засідання, призначене на 12.11.2024, відкладено до 26.11.2024.

Відповідач 15.11.2024 (вх. № 36дск/24) подав клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

Представник позивача 25.11.2024 подав клопотання про ознайомлення із матеріалами справи (вх. № 86860) та заперечення на клопотання про залишення позовної заяви без розгляду(вх. № 87054).

Підготовче засідання, що призначене на 26.11.2024, відкладено до 10.12.2024 у зв`язку із поданням додаткових пояснень від позивача.

Представник позивача 09.12.2024 (вх. № 90679) подав заяву з доповненнями до заяви про уточнення позовних вимог.

У підготовчому засіданні, що призначене на 10.12.2024 оголошено перерву до 14.01.2025.

Ухвалою судді Кузана Р. І. від 13.01.2025 справу № 380/24340/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на службі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу об`єднано зі справою № 380/19793/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції у Львівській області про визнання протиправним та скасування наказу, присвоївши їм № 380/19793/24.

Підготовче засідання, що призначене на 14.01.2025 відкладено до 04.02.2025.

Представник позивача 04.02.2025 (вх. № 8717) подав клопотання про долучення доказів до матеріалів справи.

У підготовчому засіданні, що призначене на 04.02.2025, оголошено перерву до 04.03.2025 у зв`язку із поданням додаткових доказів.

Представник позивача 03.03.2025 подав заяви про ознайомлення із матеріалами справи (вх. № 3588ел, вх. № 17629) .

Відповідач 03.03.2025 (вх. № 18126) подав клопотання про долучення доказів до матеріалів справи.

У підготовчому засіданні, що призначене на 04.03.2025, оголошено перерву до 24.03.2025 у зв`язку із поданням додаткових пояснень представника позивача.

Представник позивача 18.03.2025 (вх. 22868) подав додаткові пояснення по справі.

У підготовчому засіданні, що призначене на 24.03.2025, оголошено перерву до 08.04.2025 у зв`язку із поданням відзиву на позовну заяву.

Ухвалою від 24.03.2025 відмовлено у задоволенні клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідач 25.03.2025 (вх. № 25199) подав відзив на позовну заяву.

Ухвалою від 08.04.2025 закрито підготовче провадження по справі, справу призначено до судового розгляду по суті. Судове засідання призначено на 06.05.2025.

Суд у судовому засіданні 06.05.2025 заслухав вступні промови сторін та оголосив перерву до 20.05.2025 перед стадією дослідження доказів.

Суд у судовому засіданні 12.05.2025 перейшов до дослідження письмових доказів та оголосив перерву на цій стадії до 05.06.2025.

Відповідач 03.06.2025 (вх. № 18дск/25) подав клопотання про долучення доказів.

Суд у судовому засіданні 05.06.2025 продовжив розгляд справи на стадії дослідження доказів та оголосив перерву до 12.06.2025.

Суд у судовому засіданні 12.06.2025 продовжив розгляд справи на стадії дослідження доказів, закінчив з`ясування обставин у справі та перевірку їх доказами, перейшов до судових дебатів, заслухав промови (заключне слово) учасників справи у судових дебатах, перейшов до стадії ухвалення рішення та у зв`язку з цим оголосив перерву до 19.06.2025.

Суд, заслухавши сторін та з`ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень, дослідивши докази, якими вони обґрунтовуються, встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

ОСОБА_1 , старший сержант поліції, проходив службу на посаді поліцейського відділу реагування патрульної поліції Червоноградського районного відділу поліції (далі ВРПП Червоноградського РВП) ГУНП у Львівській області.

Відповідно до наказу ГУНП у Львівській області від 20.08.2024 № 109 о/с дск «Про відрядження» ОСОБА_1 з 21.08.2024 відряджено до особливого розпорядження (але не більше ніж на 180 діб) до навчально-тренувального відділу «Верещиця» Львівського державного університету внутрішніх справ до складу батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області, для участі у підготовці з виконання бойових (спеціальних) завдань під час воєнного стану.

Відповідно до довідки № 50 про тимчасову непрацездатність поліцейського, військовослужбовця Національної гвардії України від 16.08.2024, яка видана Комунальним некомерційним підприємством «Радехівська центральна районна лікарня» Радехівської міської ради (т.1 а.с.12), ОСОБА_1 перебував на амбулаторному лікуванні у зв`язку із загальним захворюванням та на підставі цього був звільнений від служби з 16.08.2024 по 23.08.2024.

Відповідно до акта від 26.08.2024 (зареєстрований Червоноградським РВП ГУНП у Львівській області 26.08.2024 за вих. № 01/61/01/14), який складений начальником Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області полковником поліції Ігорем Підлужним, начальником ВРПП Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області майором поліції Назаром Ільчишиним, начальником СКЗ Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області підполковником поліції Оксаною Федюк (т.1 а.с.152), 26.08.2024 о 14:00 год. начальник Червоноградського РВП полковник поліції Підлужний І.В. здійснив телефонний дзвінок на абонентський номер телефону, яким користується поліцейський відділу реагування патрульної поліції Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області старший сержант поліції ОСОБА_1 . В ході телефонної розмови ОСОБА_1 було наголошено, що відповідно до наказу ГУНП у Львівській області від 20.08.2024 № 109 о/с дск «Про відрядження» ОСОБА_1 з 21.08.2024 до особливого розпорядження (але не більше 180 діб) відряджено до складу батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області для участі у підготовці з виконання бойових (спеціальних) завдань під час воєнного стану, при цьому 21.08.2024 він мав прибути до навчально-тренувального відділу «Верещиця» Львівського державного університету внутрішніх справ.

У матеріалах справи міститься розписка ОСОБА_1 від 31.05.2024 про згоду на обробку персональних даних для використання в межах професійних, службових, трудових обов`язків (т.1 а.с.133), де відсутня інформація у графі щодо мобільного номера телефону, що може використовуватись як засіб комунікації.

Позивач 05.09.2024 звернувся в Червоноградський РВП ГУНП у Львівській області з письмовим рапортом, в якому просив повідомити причини, через які його з 24.08.2024 не включено у графік чергувань Червоноградського РВПП ГУНП у Львівській області в нарядах поліції та завчасно повідомити про дату початку чергування.

Відповідач 11.09.2024 надав письмову відповідь № 19616-2024 (т.1 а.с.11), в якій зазначив, що відповідно до наказу ГУНП у Львівській області № 109 о/с дск від 20.08.2024 ОСОБА_1 з 21.08.2024 відряджено до особливого розпорядження в навчально-тренувальний відділ «Верещиця» Львівського державного університету внутрішніх справ, до складу батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області для участі у підготовці з виконання бойових (спеціальних) завдань під час воєнного стану.

Матеріали справи не містять доказів, які б свідчили, що відповідач долучав до відповіді примірник наказу ГУНП у Львівській області від № 109 о/с дск від 20.08.2024.

Відповідно до п.1 наказу ГУНП у Львівській області від 02.10.2024 № 135 о/с дск «Про встановлення терміну відрядження» встановлено термін відрядження з 21 серпня до 02 жовтня 2024 року поліцейським, котрих відряджено відповідно до наказу ГУНП від 20.08.2024 № 109 о/с дск «Про відрядження». Відповідно до п.3.11 цього ж наказу, старший сержант поліції ОСОБА_1 вважається таким, що не прибув 21.08.2024 у відрядження до навчально-тренувального відділу «Верещиця» Львівського державного університету внутрішніх справ відповідно до наказу ГУНП у Львівській області від 20.08.2024 № 109 о/с дск.

Згідно з медичним висновком про тимчасову непрацездатність № 8Т78-32К9-Х489-С2Т8 від 03.10.2024 (т.1 а.с.102), який виданий Комунальним підприємством «Центральна міська лікарня Червоноградської міської ради», з 03.10.2024 по 17.10.2024 позивач був тимчасово непрацездатний внаслідок захворювання або травми загального характеру.

До начальника Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області 09.10.2024 надійшов рапорт начальника відділу реагування патрульної поліції Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області майора поліції ОСОБА_4 (т.1 а.с.132) про можливі порушення службової дисципліни поліцейського ВРПП Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області сержанта поліції ОСОБА_1 (зареєстрований Червоноградським РВП ГУНП у Львівській області 09.10.2024 за вих. № 12430/01/01). Згідно з вказаним рапортом, йому стало відомо від начальника СКЗ Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_5 про те, що позивач був відряджений з 21.08.2024 наказом ГУНП № 109 о/с дск від 20.08.2024 до Корпусу оперативно-раптової дії (стрілецький) до навчально-тренувального відділу «Верещиця», проте туди не прибув, як і на службу у Червоноградський РВП ГУНП, про причини неприбуття не повідомив.

Наказом Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області від 09.10.2024 № 465 (т.1 а.с.131, а.с.144) призначено службове розслідування у формі письмового провадження за фактом можливого порушення службової дисципліни, поліцейського ВРПП Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області сержанта поліції ОСОБА_1 . Із вказаним наказом позивач ознайомився 18.10.2024, що засвідчено його підписом із зазначенням дати.

Наказом Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області від 23.10.2024 № 492 (т.1 а.с.154) продовжено строки проведення службового розслідування у формі письмового провадження за фактом можливого порушення службової дисципліни, поліцейського ВРПП Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області сержанта поліції ОСОБА_1 на 15 календарних днів.

Наказом Національної поліції України від 06.11.2024 року № 1168 відповідно до статті 15 Закону України «Про Національну поліцію» та наказу Національної поліції України від 28.10.2024 № 1138 «Про затвердження Змін до Структури територіальних органів поліції» затверджено зміни до штатів територіальних (відокремлених) підрозділів ГУНП у Львівській області, зокрема Шептицького районного відділу поліції ГУНП. У зв`язку з реорганізацією, відповідно до переліку змін, затверджених наказом Національної поліції України від 06.11.2024 року № 1168, всі посади Червоноградського районного відділу поліції скорочено (т.1 а.с.193-197, 208-212).

Позивач 08.11.2024 звернувся до начальника ГУНП у Львівській області Олександра Шляховського із рапортом (т.1 а.с.101), в якому надав згоду на запропоновану посаду поліцейського ВРПП Шептицького РВП ГУНП у Львівській області у зв`язку із організаційно-штатними заходами.

Матеріали справи не містять доказів, які б свідчили, що вказаний рапорт був реалізований і позивач отримав повідомлення про результати розгляду такого.

Начальником Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області 07.11.2024 затверджено висновок службового розслідування за фактом грубого порушення службової дисципліни окремим працівником Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області (т.1 а.с.121-130).

Відповідно до наказу ГУНП у Львівській області № 4767 від 22.11.2024 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського Червоноградського РВП ГУНП» (т.1 а.с.167), проведеним працівниками Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області службовим розслідуванням у формі письмового провадження (висновок від 07.11.2024) установлено, що поліцейський ВРПП Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області старший сержант поліції ОСОБА_1 як працівник поліції, який відповідно до вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про національну поліцію», зобов`язаний неухильно дотримуватись положень Конституції України, законів України та нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, унаслідок особистої недисциплінованості та повного ігнорування вимог нормативно-правових актів МВС України, НП України та Головного управління НП у Львівській області щодо неухильного дотримання службової дисципліни та наказу ГУНП № 109 по о/с від 20.08.2024 відповідно до якого старшого сержанта поліції ОСОБА_1 було відряджено до особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області для участі у підготовці з виконання бойових (спеціальних) завдань під час воєнного стану, однак ОСОБА_1 26.08.2024, 27.08.2024, 28.08.2024, 29.08.2024, 30.08.2024, 02.09.2024, 03.09.2024, 04.09.2024, 05.09.2024, 06.09.2024, 09.09.2024, 10.09.2024, 11.09.2024, 12.09.2024, 13.09.2024, 16.09.2024, 17.09.2024, 18.09.2024, 19.09.2024, 20.09.2024, 23.09.2024, 24.09.2024, 25.09.2024 26.09.2024, 27.09.2024, 30.09.2024, 01.10.2024, 02.10.2024 не перебуваючи на лікуванні, без поважних причин не з`являвся на службу.

За грубе порушення службової дисципліни, основних обов`язків поліцейського, передбачених пунктом 1 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», щодо неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та нормативно-правових актів, які регламентують діяльність поліції, пунктів 1, 4, 5, 8 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, підпункту 1.1, 1.6 пункту 1 наказу ГУНП у Львівській області «Про покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування» № 1470 від 27.04.2023 та п.1 та п.3 Внутрішнього розпорядку дня поліцейських та працівників поліції (окрім державних службовців) апарату ГУНП, територіальних (відокремлених) та окремих підрозділів Головного управління Національної поліції у Львівській області, затвердженого наказом Головного управління Національної поліції у Львівській області від 25.11.2022 № 3343, на підставі п.7 ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, застосовано до поліцейського ВРПП Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення звільнення із служби в поліції.

Згідно з медичним висновком про тимчасову непрацездатність № 5Х4В-5К8В-4НЕ3-Н785, від 21.11.2024 (т.1 а.с.101), який виданий Комунальним підприємством «Центральна міська лікарня Червоноградської міської ради», з 21.11.2024 по 25.11.2024 позивач був тимчасово непрацездатний внаслідок захворювання або травми загального характеру.

Відповідно до наказу ГУНП у Львівській області № 790 о/с від 26.11.2024 «Про особовий склад» (т.1 а.с.100, 164) старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , поліцейського відділу реагування патрульної поліції Червоноградського районного відділу поліції ГУНП, звільнено зі служби з поліції з 26.11.2024 відповідно до Закону «Про Національну поліцію» за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України). Із вказаним наказом позивач ознайомився 05.12.2024, що засвідчено його підписом із зазначенням дати (т.1 а.с.165).

Наказ ГУНП у Львівській області від 20.08.2024 № 109 о/с дск в частині відрядження позивача з 21.08.2024 до особливого розпорядження до навчально-тренувального відділу «Верещиця» Львівського державного університету внутрішніх справ до складу батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області, наказ ГУНП у Львівській області від 22.11.2024 № 4767 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського Червоноградського РВП ГУНП», яким застосовано до позивача дисциплінарне стягнення звільнення зі служби, наказ ГУНП у Львівській області від 26.11.2024 № 790 о/с «Про особовий склад», яким позивача звільнено зі служби з поліції з 26.11.2024, є предметом оскарження з підстав їх протиправності.

При вирішенні спору суд керувався таким.

Частиною другою статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 38 Конституції України громадяни користуються рівним правом доступу до державної служби, а також до служби в органах місцевого самоврядування.

Згідно з статтею 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Відповідно до статті 12 Закону України «Про оборону України» № 1932-ХІІ від 06.12.1991 участь в обороні держави разом із Збройними Силами України беруть у межах своїх повноважень інші військові формування, утворені відповідно до законів України, Державна спеціальна служба транспорту, Державна служба спеціального зв`язку та захисту інформації України, а також відповідні правоохоронні органи.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України «Про Національну поліцію» № 580-VIII від 02.07.2015 (далі Закон № 580-VIIІ в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону № 580-VIII Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку, а за статтею 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Відповідно до частини 1 статті 59 Закону № 580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відповідно до статті 8 Закону № 580-VIII поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України. Поліцейському заборонено виконувати злочинні чи явно незаконні розпорядження та накази. Накази, розпорядження та доручення вищих органів, керівників, посадових та службових осіб, службова, політична, економічна або інша доцільність не можуть бути підставою для порушення поліцейським Конституції та законів України. Під час дії воєнного стану поліція діє згідно із призначенням та специфікою діяльності з урахуванням тих обмежень прав і свобод громадян, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, що визначаються відповідно до Конституції України та Закону України «Про правовий режим воєнного стану».

За приписами частини 1 статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до статті 60 Закону № 580-VIII відносини, що виникають у зв`язку зі вступом, проходженням та припиненням служби в поліції, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами з питань проходження служби в поліції.

Пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону № 580-VIII визначено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно із частинами 2 та 3 статті 77 Закону № 580-VIII днем звільнення зі служби в поліції вважається день видання наказу про звільнення або дата, зазначена в наказі про звільнення. День звільнення вважається останнім днем служби.

Частиною 1 статті 19 Закону № 580-VIII визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України «Про оборону України».

Положення частини 2 статті 19 Закону № 580-VIII передбачають, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» № 2337-VIII від 15.03.2018 (далі Дисциплінарний статут) і визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Нормою частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до частини 2 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

На підставі частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту встановлено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Частиною 1 статті 13 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Згідно із частиною 2 статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (частина друга статті 13 Дисциплінарного статуту).

Частиною 3 статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Вимогою частини 5 статті 13 Дисциплінарного статуту є заборона застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом.

Відповідно до положень частин 1-3 статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Згідно із частиною 4 статті 14 Дисциплінарного статуту підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного.

Відповідно до частини 6 статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Частиною 10 цієї ж статті встановлено, що порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Законом України «Про внесення змін до законів України «Про Національну поліцію» та «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану» від 15.03.2022 № 2123-IX, який набрав чинності 01.05.2022, Дисциплінарний статут Національної поліції України, доповнено розділом V «Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану».

Статтею 26 Дисциплінарного статуту встановлено, що у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.

Службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії (далі - уповноважена особа).

Відповідно до частини 3 статті 26 Дисциплінарного статуту службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів. До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні чи на стаціонарному лікуванні в закладах охорони здоров`я, розташованих на підконтрольних органам державної влади територіях.

Згідно із частиною 5 статті 26 Дисциплінарного статуту за результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, висновок не складається, а обставини вчинення дисциплінарного проступку відображаються в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності або в довідці про відсутність в діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку.

Положення частини 6 статті 26 Дисциплінарного статуту передбачають, що службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, днем завершення службового розслідування є день підписання наказу про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності або довідки про відсутність в діях поліцейського дисциплінарного проступку, яка підлягає реєстрації в органі поліції.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (далі Порядок № 893).

Згідно з пунктом 1 розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Пунктом 1 розділу V Порядку № 893 визначено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку № 893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія (пункт 1 розділу VІ Порядку № 893).

Положеннями пункту 1 розділу VII Порядку № 893 визначено, що у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає й наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно із частиною 3 статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Частинами 7-8 статті 19 Дисциплінарного статуту визначено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції. Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відповідно до частини 9 статті 20 Дисциплінарного статуту застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції, звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь здійснюється керівниками, які уповноважені приймати на службу до поліції, призначати на посаду та присвоювати спеціальне звання.

Згідно із частиною 3 статті 22 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Положеннями статті 29 Дисциплінарного статуту, якими регламентовано особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану, визначено, що у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Отож, невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, який є підставою для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно - щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Вказана правова позиція відповідає висновкам Верховного Суду, викладеним у постановах від 22.09.2022 у справі № 420/4977/20, від 25.11.2022 у справі № 600/1167/22-а, від 23.10.2024 у справі № № 380/8781/22.

Верховний Суд у подібних правовідносинах, аналізуючи норми законодавства, які регулюють особливості проходження служби в поліції, неодноразово висновував (зокрема, у постановах від 23.11.2023 у справі № 420/14443/22, від 04.04.2025 у справі № 380/546/23), що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки.

Як встановив суд, до начальника Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області 09.10.2024 надійшов рапорт начальника відділу реагування патрульної поліції Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області майора поліції ОСОБА_4 (т.1 а.с.132) про можливі порушення службової дисципліни поліцейського ВРПП Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області сержанта поліції ОСОБА_1 (зареєстрований Червоноградським РВП ГУНП у Львівській області 09.10.2024 за вих. № 12430/01/01). Згідно з вказаним рапортом, йому стало відомо від начальника СКЗ Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_5 про те, що позивач був відряджений з 21.08.2024 наказом ГУНП № 109 о/с дск від 20.08.2024 до Корпусу оперативно-раптової дії (стрілецький) до навчально-тренувального відділу «Верещиця», проте туди не прибув, як і на службу у Червоногралдський РВП ГУНП, про причини неприбуття не повідомив.

Наказом начальника Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області від 09.10.2024 № 465 відповідно до ст.ст. 14, 15, 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції та ч.ч. 1, 2 розділу ІІ Порядку № 893 (т.1 а.с.131, а.с.144) було призначено службове розслідування у формі письмового провадження за фактом можливого порушення службової дисципліни, поліцейського ВРПП Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області сержанта поліції ОСОБА_1 .

Наказом начальника Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області від 23.10.2024 № 492 (т.1 а.с.154) продовжено строки проведення службового розслідування у формі письмового провадження за фактом можливого порушення службової дисципліни поліцейським ВРПП Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області сержантом поліції ОСОБА_1 на 15 календарних днів.

Начальник Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області 07.11.2024 затвердив висновок службового розслідування за фактом грубого порушення службової дисципліни окремим працівником Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області (т.1 а.с.121-130).

Проведеним працівниками Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області службовим розслідуванням у формі письмового провадження (висновок від 07.11.2024) установлено, що поліцейський ВРПП Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області старший сержант поліції ОСОБА_1 як працівник поліції унаслідок особистої недисциплінованості та повного ігнорування вимог нормативно-правових актів МВС України, НП України та Головного управління НП у Львівській області щодо неухильного дотримання службової дисципліни та наказу ГУНП № 109 по о/с від 20.08.2024, 26.08.2024, 27.08.2024, 28.08.2024, 29.08.2024, 30.08.2024, 02.09.2024, 03.09.2024, 04.09.2024, 05.09.2024, 06.09.2024, 09.09.2024, 10.09.2024, 11.09.2024, 12.09.2024, 13.09.2024, 16.09.2024, 17.09.2024, 18.09.2024, 19.09.2024, 20.09.2024, 23.09.2024, 24.09.2024, 25.09.2024 26.09.2024, 27.09.2024, 30.09.2024, 01.10.2024, 02.10.2024 не перебуваючи на лікуванні, без поважних причин не з`являвся на службу.

Таке підтверджується наказом ГУНП у Львівській області № 4767 від 22.11.2024 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського Червоноградського РВП ГУНП» (т.1 а.с.167).

Вказані дії відповідач розцінив як грубе порушення службової дисципліни, основних обов`язків поліцейського, передбачених пунктом 1 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», щодо неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та нормативно-правових актів, які регламентують діяльність поліції, пунктів 1, 4, 5, 8 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, підпункту 1.1, 1.6 пункту 1 наказу ГУНП у Львівській області «Про покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування» № 1470 від 27.04.2023 та п.1 та п.3 Внутрішнього розпорядку дня поліцейських та працівників поліції (окрім державних службовців) апарату ГУНП, територіальних (відокремлених) та окремих підрозділів Головного управління Національної поліції у Львівській області, затвердженого наказом Головного управління Національної поліції у Львівській області від 25.11.2022 № 3343

На підставі п.7 ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, відповідач застосував до старшого сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення звільнення із служби в поліції.

Наведене дає підстави для висновку, що саме відсутність позивача на службі з 26.08.2024 по 02.10.2024 та недотримання наказу ГУНП у Львівській області № 109 о/с дск від 20.08.2024 «Про відрядження» було визнано відповідачем як грубе порушенням службової дисципліни та стало підставою для накладення дисциплінарного стягнення до позивача.

Позивач, аргументуючи відсутність на службі у період з 26.08.2024 по 02.10.2024, зазначив, що по-перше, із 16.08.2024 по 23.08.2024 перебував на лікуванні, а по-друге, наказ ГУНП у Львівській області № 109 о/с дск від 20.08.2024 «Про відрядження» є протиправним з таких підстав: відсутність його згоди на відрядження та не ознайомлення із таким наказом.

Довідкою № 50 про тимчасову непрацездатність поліцейського, військовослужбовця Національної гвардії України від 16.08.2024, яка видана КНП «Радехівська центральна районна лікарня» Радехівської міської ради (т.1 а.с.12) підтверджена обставина відсутності позивача на службі з 16.08.2024 по 23.08.2024.

Відповідач у цей період (з16.08.2024 по 23.08.2024) прийняв 20.08.2024 наказ № 109 о/с дск «Про відрядження», згідно з яким ОСОБА_1 з 21.08.2024 відряджено до особливого розпорядження (але не більше ніж на 180 діб) до навчально-тренувального відділу «Верещиця» Львівського державного університету внутрішніх справ до складу батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області, для участі у підготовці з виконання бойових (спеціальних) завдань під час воєнного стану.

Відповідно до статті 4 Дисциплінарного статуту, наказ є формою реалізації службових повноважень керівника, згідно з якими визначаються мета і предмет завдання, строк його виконання та відповідальна особа. Наказ має бути чітко сформульований і не може допускати подвійного тлумачення.

Наказ, прийнятий на основі Конституції та законів України і спрямований на їх виконання, віддається (видається) керівником під час провадження ним управлінської діяльності з метою виконання покладених на нього завдань та здійснення функцій відповідно до наданих повноважень.

Наказ може віддаватися усно чи видаватися письмово, у тому числі з використанням технічних засобів зв`язку.

Згідно із статтею 5 Дисциплінарного статуту поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.

За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.

З приводу аргументу позивача щодо протиправності наказу ГУНП № 109 о/с дск від 20.08.2024 «Про відрядження» з огляду на відсутність його письмової згоди на відрядження, суд зазначає таке.

Відповідно до частини 1 статті 71 Закону № 580-VIII поліцейські за їхньою згодою можуть бути відряджені до органів державної влади, установ та організацій із залишенням на службі в поліції, але зі звільненням із займаної посади з подальшим призначенням на посади відповідно до переліку посад, які можуть бути заміщені поліцейськими в державних органах, установах та організаціях, що затверджується Президентом України.

Аналіз указаної норми дає підстави для висновку, що згода поліцейського на відрядження до органів державної влади, установ та організацій необхідна лише в разі звільнення із займаної посади з подальшим призначенням на посади відповідно до переліку посад, які можуть бути заміщені поліцейськими в державних органах, установах та організаціях, що затверджується Президентом України.

Водночас у відносинах, що склалися, мало місце службове відрядження позивача, без його звільнення із займаної посади.

Особливості направлення у службові відрядження поліцейських структурних підрозділів апарату центрального органу управління поліції, міжрегіональних територіальних органів Національної поліції та головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях, м. Києві, у тому числі їх територіальних (відокремлених) підрозділів (управлінь, відділів, відділень поліції), а також підприємств, закладів та установ, що належать до сфери управління Національної поліції України (далі органи (підрозділи) поліції), у межах України, визначені Інструкцією про службові відрядження поліцейських у межах України, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України від 02.08.2017 за № 672 (далі Інструкція № 672, в редакції від 17.07.2020, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

За приписами пункту 2 розділу І Інструкції № 672 службовим відрядженням вважається поїздка поліцейського за наказом, підписаним керівником органу поліції або особою, яка виконує його обов`язки, його першим заступником або заступниками відповідно до їх компетенції, на певний строк до іншого населеного пункту для виконання службового завдання поза місцем його постійної служби.

Відповідно до пункту 3 розділу І Інструкції № 672 одним із основних завдань службових відряджень є, серед іншого, навчання працівників органів (підрозділів) поліції.

Суд встановив, що згідно з наказом ГУНП у Львівській області № 109 о/с дск від 20.08.2024 «Про відрядження», такий прийнято «з метою набуття навичок та підвищення професійного рівня для поліцейських, які входять до складу батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області» і згідно з пунктом 1 наказано відрядити поліцейських «для участі у підготовці з виконання бойових (спеціальних) завдань під час воєнного стану».

Водночас зі змісту Інструкції № 672 можна зробити висновок, що для направлення у службові відрядження поліцейських, отримання згоди вимагається тільки від вагітних жінок і тих, які мають дітей віком до чотирнадцяти років чи дитину-інваліда (пункт 7 Інструкції № 672).

Отже, аргументи позивача, про те, що за відсутності його згоди (у письмовому вигляді) на відрядження наказ ГУНП у Львівській області від 20.08.2024 № 109 о/с дск «Про відрядження» протиправний, є безпідставними.

Проте суд зауважує, що Інструкція № 672 визначає особливості направлення у службові відрядження поліцейських, а отже загалом процедуру, яка не була дотримана відповідачем, що підтверджується таким.

Згідно з пунктом 1 розділу ІІ Інструкції № 672 при направленні поліцейського у службове відрядження видається наказ, підписаний керівником органу поліції або особою, яка виконує його обов`язки, його першим заступником або заступниками відповідно до розподілу функціональних обов`язків (посадових інструкцій).

У наказі зазначаються пункт призначення, найменування органу поліції, у тому числі його територіального (відокремленого) підрозділу (управління, відділу, відділення), куди відряджено працівника, строк та мета відрядження.

Зміна строків відрядження або пунктів призначення здійснюється шляхом видання нового наказу.

Відповідно до пункту 2 розділу ІІ Інструкції № 672 строк перебування поліцейського у відрядженні визначається керівником, але не може перевищувати 30 календарних днів з урахуванням часу перебування в дорозі, за винятком випадків, передбачених постановою Кабінету Міністрів України від 02 лютого 2011 року № 98 «Про суми та склад витрат на відрядження державних службовців, а також інших осіб, що направляються у відрядження підприємствами, установами та організаціями, які повністю або частково утримуються (фінансуються) за рахунок бюджетних коштів» (далі - постанова КМУ № 98), та випадків, передбачених пунктами 4 та 6 цього розділу.

Пункт 4 розділу ІІ Інструкції № 672 передбачає, що строк службового відрядження поліцейського, який направляється в межах України для участі в антитерористичних операціях і здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки й оборони, відсічі та стримування збройної агресії Російської Федерації в Донецькій та Луганській областях, забезпеченні їх здійснення, перебуваючи безпосередньо в районах та в період здійснення зазначених заходів, а також здійсненні заходів із забезпечення правопорядку на державному кордоні (далі - операція Об`єднаних сил), не повинен перевищувати періоду проведення таких операцій.

Пунктом 6 розділу ІІ Інструкції № 672 визначено, що строк відрядження поліцейських, направлених на навчання в системі перепідготовки, удосконалення, підвищення кваліфікації кадрів, не повинен перевищувати строку такого навчання.

Зі змісту наказу ГУНП у Львівській області № 109 о/с дск від 20.08.2024 «Про відрядження» суд з`ясував, що в такому не був визначений конкретний строк відрядження, виходячи із формулювання пункту 1 «відрядити з 21 серпня 2024 року до особливого розпорядження (але не більше 180 діб)…».

Окрім того, відповідач лише 02.10.2024 прийняв наказ № 135 о/с дск, із назви якого можна встановити, що саме ним був встановлений строк відрядження: «Про встановлення терміну відрядження».

Також пунктом 1 розділу ІІІ Інструкції № 672 передбачено, що поліцейському, який направляється у службове відрядження, видається посвідчення про відрядження з талоном посвідчення про відрядження та карткою автоматизованої інформаційної системи «Відрядження» інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі - картка АІС «Відрядження») (додаток 1), які оформлюються відрядженою особою.

Орган (підрозділ) поліції самостійно забезпечує виготовлення бланків посвідчень про відрядження.

На бланку посвідчення про відрядження проставляється відповідні серія та номер.

Виїзд поліцейського у службове відрядження без посвідчення про відрядження не дозволяється.

Всупереч наведеним нормам, відповідач не виконав вказаних вимог Інструкції № 672.

Вказане дає підстави стверджувати про протиправність наказу ГУНП у Львівській області від 20.08.2024 № 109 о/с дск «Про відрядження» в частині відрядження ОСОБА_1 з 21.08.2024 до особливого розпорядження до навчально-тренувального відділу «Верещиця» Львівського державного університету внутрішніх справ до складу батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області, тому такий в цій частині підлягає скасуванню.

Суд не погоджується з аргументами відповідача про те, що ОСОБА_1 був ознайомлений з наказом ГУНП № 109 о/с дск від 20.08.2024 «Про відрядження», оскільки такий був доведений до позивача, що підтверджується актом № 01/61/01/14 від 26.08.2024 та письмовими поясненнями поліцейських, наданими під час службового розслідування, з огляду на таке.

На думку суду, сам факт відсутності позивача на службі на підставі довідки № 50 про тимчасову непрацездатність поліцейського, військовослужбовця Національної гвардії України від 16.08.2024, про яку було відомо відповідачу, вже свідчив про те, що позивач не зможе ознайомитися із зазначеним письмовим наказом (прийнятий 20.08.2024, тобто вже під час перебування на амбулаторному лікуванні позивача) із грифом «Для службового використання» та виконати його.

Суд зі змісту акта № 01/61/01/14 від 26.08.2024, який складено полковником поліції ОСОБА_6 , начальником ВРПП Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області майором поліції ОСОБА_7 , начальником СКЗ Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області підполковником поліції ОСОБА_8 (т.1 а.с.152), встановив, що 26.08.2024 о 14:00 год. начальник Червоноградського РВП полковник поліції Підлужний І.В. здійснив телефонний дзвінок на абонентський номер телефону, яким користується поліцейський відділу реагування патрульної поліції Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області старший сержант поліції ОСОБА_1 . В ході телефонної розмови ОСОБА_1 було наголошено, що відповідно до наказу ГУНП у Львівській області від 20.08.2024 № 109 о/с дск «Про відрядження» ОСОБА_1 з 21.08.2024 до особливого розпорядження (але не більше 180 діб) відряджено до складу батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області для участі у підготовці з виконання бойових (спеціальних) завдань під час воєнного стану, при цьому 21.08.2024 він мав прибути до навчально-тренувального відділу «Верещиця» Львівського державного університету внутрішніх справ.

Суд звертає увагу, що у матеріалах справи міститься розписка ОСОБА_1 від 31.05.2024 про згоду на обробку персональних даних для використання в межах професійних, службових, трудових обов`язків (т.1 а.с.133), у яякій відсутня інформація у графі щодо мобільного номера телефону, що може використовуватись як засіб комунікації із ОСОБА_1 .

Із вказаного суд висновує, що абонентський номер телефону, яким, на думку відповідача, користується ОСОБА_1 , не може бути підтверджений, а також не може використовуватися відповідачем в межах професійних, службових, трудових обов`язків.

Відповідач також аргументує належне ознайомлення позивача із наказом № 109 о/с дск від 20.08.2024 тим, що пункт 11 Типової інструкції про порядок ведення обліку, зберігання, використання і знищення документів та інших матеріальних носіїв інформації, що містять службову інформацію», затвердженої постановою Кабінет Міністрів України від 19.10.2016 № 736 (далі Інструкція № 736), забороняє використовувати для передачі службової інформації відкриті канали зв`язку. У разі виникнення необхідності в передачі (надсиланні) документів, що містять службову інформацію, юридичним особам, громадським об`єднанням без статусу юридичної особи та фізичним особам, на яких не поширюються вимоги цієї Інструкції, останні беруть на себе письмове зобов`язання стосовно нерозголошення отриманої службової інформації. Зауважує, що наказ № 109 о/с дск від 20.08.2024 містить інформацію для службового користування, а тому іншого способу ознайомлення сержанта поліції ОСОБА_1 , який обіймав посаду поліцейського ВРПП Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області, із вказаним наказом № 109 о/с дск від 20.08.2024, окрім як прийти на службу та ознайомитись, Інструкція № 736 не передбачає.

Суд не погоджується з таким твердженням, оскільки пунктами 54-62 Інструкції № 736 унормовано порядок надсилання документів з грифом «Для службового користування», зі змісту яких видно, що відповідач міг іншим способом ознайомити позивача (наприклад, надсилання кур`єрською службою установи (кур`єрами), підрозділами урядового фельд`єгерського зв`язку, підрозділами органів спеціального зв`язку).

Окрім того, спосіб повідомлення про письмовий наказ із грифом «Для службового користування» у телефонному режимі є порушенням абзацу 6 пункту 54 Інструкції № 736, відповідно до якого, передача службової інформації (надсилання документів з грифом «Для службового користування») телекомунікаційними, інформаційно-телекомунікаційними мережами здійснюється лише з використанням засобів криптографічного захисту інформації, що в установленому порядку допущені до експлуатації, з дотриманням вимог технічного захисту інформації.

Як підсумок, акт № 01/61/01/14 від 26.08.2024 не міг братися до уваги при службовому розслідування як такий, що підтверджує ознайомлення ОСОБА_1 із наказом ГУНП у Львівській області від 20.08.2024 № 109 о/с дск «Про відрядження», як і пояснення поліцейських про телефонні розмови посадових осіб відповідача з позивачем, надані під час проведення службового розслідування.

Відповідач у службовому розслідуванні вказує про те, що ОСОБА_1 , окрім невиконання наказу ГУНП у Львівській області від 20.08.2024 № 109 о/с дск «Про відрядження», також і в період з 26.08.2024 по 02.10.2024 (28 днів), не перебуваючи на лікуванні, без поважних причин не з`являвся на службу.

Як уже зазначав суд, строк відрядження був визначений наказом ГУНП у Львівській області від 02.10.2024 № 135 о/с дск «Про встановлення терміну відрядження», відповідно до пункту 1 якого встановлено термін відрядження з 21 серпня до 02 жовтня 2024 року поліцейським, котрих відряджено відповідно до наказу ГУНП від 20.08.2024 № 109 о/с дск «Про відрядження». Відповідно до пункту 3.11 цього ж наказу, старший сержант поліції ОСОБА_1 вважається таким, що не прибув 21.08.2024 у відрядження до навчально-тренувального відділу «Верещиця» Львівського державного університету внутрішніх справ відповідно до наказу ГУНП у Львівській області від 20.08.2024 № 109 о/с дск.

Відповідно до додаткових пояснень вх. № 22686 18.05.2025 (т.1 а.с.224) позивач стверджує, що ознайомився з наказом ГУНП у Львівській області від 02.10.2024 № 135 о/с дск «Про встановлення терміну відрядження» у кабінеті заступника начальника Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області 02.10.2024. Відповідач у клопотанні вх. №18126 від 03.03.2025 (т.1 а.с.204) вказав, що відсутня інформація про ознайомлення ОСОБА_1 з наказом ГУНП у Львівській області від 02.10.2024 № 135 о/с дск «Про встановлення терміну відрядження».

З огляду на зазначене, суд висновує, що встановлення терміну відрядження до 02.10.2024 у наказі ГУНП у Львівській області № 135 о/с дск «Про встановлення терміну відрядження» (прийнятий тоді ж 02.10.2024) унеможливило ознайомлення позивача з інформацією про строки відрядження до 02.10.2024.

Оцінивши наведені докази та доводи в сукупності, суд робить висновок про відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні поліцейського ВРПП Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , з приводу якого було призначено службове розслідування, а тому наказ ГУНП у Львівській області № 4767 від 22.11.2024 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського Червоноградського РВП ГУНП», яким застосовано до позивача дисциплінарне стягнення звільнення зі служби, підлягає скасуванню.

У зв`язку з цим, підлягає скасуванню і похідний від попереднього наказ ГУНП у Львівській області № 790 о/с від 26.11.2024 «Про особовий склад», яким старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , поліцейського відділу реагування патрульної поліції Червоноградського районного відділу поліції ГУНП, звільнено зі служби з поліції з 26.11.2024 відповідно до Закону «Про Національну поліцію» за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Відповідно до вимог частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідачем не подано належних доказів правомірності прийняття оскаржуваних наказів.

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Даючи оцінку оскаржуваним наказам, суд дійшов висновку, що такі не відповідають критеріям, встановленим частиною другою статті 2 КАС України до такого роду рішень, тому їх слід визнати протиправними і скасувати, задовольнивши першу, другу та третю позовні вимоги.

Четверта та п`ята позовні вимоги є похідними від попередніх позовних вимог та підлягають частковому задоволенню з огляду на таке.

Щодо вимог позивача про поновлення на посаді, суд зазначає наступне.

Ураховуючи висновок суду про протиправність оскаржуваних наказів і скасування таких, позивач підлягає поновленню на посаді, з якої його було звільнено.

Частина 6 статті 43 Конституції України гарантує громадянам захист від незаконного звільнення.

За загальним правилом пріоритетними є норми спеціального законодавства, а трудове законодавство підлягає застосуванню у випадках, якщо нормами спеціального законодавства не врегульовані спірні правовідносини або коли про це йдеться у спеціальному законі.

Нормами Закону № 580-VIII не врегульовано процедуру поновлення на посаді незаконно звільненого поліцейського, тому до спірних правовідносин необхідно застосовувати відповідні норми Кодексу законів про працю України (далі КЗпП України).

За приписами частини 1 статті 235 КЗпП України, у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Під незаконним звільненням слід розуміти як звільнення без законної підстави, так і звільнення з порушенням порядку, встановленого законом.

Ураховуючи положення частини 1 статті 235 КЗпП України, на орган, що розглядає трудовий спір, у разі з`ясування того, що звільнення працівника відбулось незаконно, покладається обов`язок поновлення такого працівника на попередній роботі.

Закон не наділяє орган, який розглядає трудовий спір, повноваженнями на обрання іншого способу захисту прав, ніж зазначений в частині 1 статті 235 КЗпП України, а тому, встановивши, що звільнення відбулось із порушенням установленого законом порядку, суд зобов`язаний поновити працівника на попередній роботі.

У постанові Верховного Суду від 20.01.2021 у справі № 804/958/16 зазначено, що з аналізу статті 235 КЗпП України вбачається, що у разі встановлення незаконного звільнення суд обмежений правами щодо поновлення такого працівника на посаді, а саме, суд може поновити таку особу лише на роботі, з якої працівника було звільнено.

Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 11.02.2021 у справі № 640/21065/18, від 27.04.2021 у справі № 826/8332/17, від 31.05.2021 у справі № 840/3202/18, від 20.01.2021 у справі № 640/18679/18, від 25.02.2021 у справі № 820/292/17.

Суд критично оцінює аргументи сторони позивача, що станом на момент звільнення ОСОБА_1 перебував у складі Шептицького РВП і тому його необхідно поновити на посаді поліцейського відділу реагування патрульної поліції Шептицького РВП ГУНП.

Суд встановив, що відповідно до наказу ГУНП у Львівській області № 790 о/с від 26.11.2024 «Про особовий склад», старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , поліцейського відділу реагування патрульної поліції Червоноградського РВП ГУНП, звільнено зі служби з поліції з 26.11.2024 відповідно до Закону «Про Національну поліцію» за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Тобто, станом на момент звільнення, позивач обіймав посаду поліцейського відділу реагування патрульної поліції Червоноградського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області з огляду на наступне.

Доказами, що містяться у матеріалах справи, підтверджено, що згідно з наказом Національної поліції України від 06.11.2024 № 1168 відповідно до статті 15 Закону України «Про Національну поліцію» та наказу Національної поліції України від 28.10.2024 № 1138 «Про затвердження Змін до Структури територіальних органів поліції» затверджено зміни до штатів територіальних (відокремлених) підрозділів ГУНП у Львівській області, зокрема Шептицького районного відділу поліції ГУНП.

У зв`язку з реорганізацією, відповідно до переліку змін, затверджених наказом Національної поліції України від 06.11.2024 року № 1168, всі посади Червоноградського районного відділу поліції скорочено (т.1 а.с.193-197, 208-212).

Наказ Національної поліції України від 06.11.2024 № 1168 не визначає строку його виконання.

Згідно з вимог абзацу першого пункту 1 розділу V Інструкції з організації контролю за виконанням документів у Національній поліції України, затвердженої наказом МВС України від 13.06.2016 № 503, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 12.07.2016 за № 944/29074, строк виконання документа встановлюється Міністром, Головою Національної поліції України, першим заступником Голови Національної поліції України, заступниками Голови Національної поліції України, керівниками органів та підрозділів поліції. Якщо в резолюції або безпосередньо в документі термін виконання не зазначено, документ має бути виконаний не пізніше тридцятиденного строку, якщо законодавством не встановлено інший строк розгляду.

Отже, кінцевою датою виконання наказу Національної поліції України від 06.11.2024 № 1168 було 06.12.2024, а звільнення позивача (26.11.2024) відбулось до закінчення цього строку.

Процедура переміщення/переведення поліцейського у зв`язку із проведенням реорганізації врегульована статтею 65 Закону № 580-VIII.

Відповідно до частини 3 статті 59 Закону № 580-VIII рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України.

На виконання статті 59 Закону № 580-VIII, з метою забезпечення належної підготовки та видання наказів з питань проходження служби поліцейськими, наказом Міністерства внутрішніх справ України від 23.11.2016 № 1235, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 20.12.2016 за № 1668/29798, затверджено Порядок підготовки та видання наказів щодо проходження служби в поліції (далі - Порядок № 1235) та Перелік документів з питань проходження служби (далі - Перелік).

Відповідно до розділу ІІ Порядку № 1235 підставою для видання наказів по особовому складу є такі зміни в службовій діяльності, зокрема, як переміщення по службі.

За змістом пункту 2 розділу ІІІ Порядку № 1235 підставою для підготовки та видання наказів по особовому складу є документи з питань проходження служби, подані до підрозділу кадрового забезпечення поліцейським, його керівником або працівником, який здійснює кадрове забезпечення підрозділу.

Перелік документів з питань проходження служби визначається Переліком документів з питань проходження служби, затвердженим наказом МВС України від 23.11.2016 № 1235 (пункт 3 розділу ІІІ Порядку № 1235).

Переліком визначено, що документами з питань проходження служби є: рапорт (заява), що пишеться власноручно у довільній формі; подання про призначення на посаду; подання про встановлення додаткових видів грошового забезпечення.

Як зауважує позивач, 08.11.2024 він звернувся до начальника ГУНП у Львівській області Олександра Шляховського із рапортом (т.1 а.с.101), в якому надав згоду на запропоновану посаду поліцейського ВРПП Шептицького РВП ГУНП у Львівській області у зв`язку із організаційно-штатними заходами.

Проте матеріали справи не містять доказів, які б свідчили, що вказаний рапорт був реалізований і позивач отримав повідомлення про результати розгляду такого. Отже, позивач продовжував перебувати на посаді поліцейського відділу реагування патрульної поліції Червоноградського РВП ГУНП.

Зрештою, ні позивач, ні відповідач не надали суду наказ по особовому складу, який би підтвердив перебування позивача на іншій посаді, аніж посада поліцейського відділу реагування патрульної поліції Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області, на якій його і належить поновити.

Суд звертає увагу, що визнання протиправним та скасування акта індивідуальної дії (наказу про звільнення) має наслідком його недійсність з моменту прийняття. Тобто,такий акт індивідуальної дії від моменту прийняття не породжує жодних правових наслідків, крім тих, що пов`язані з його скасуванням.

Отож, встановлення судом факту незаконного звільнення поліцейського і, як наслідок, поновлення його на службі, є нерозривними складовими одного процесу із захисту порушеного права, що співпадають у часі.

Відповідно до положень статті 241-1 КЗпЗ України строки виникнення і припинення трудових прав та обов`язків обчислюються роками, місяцями, тижнями і днями. Коли строки визначаються днями, то їх обчислюють з дня, наступного після того дня, з якого починається строк.

Таким чином, працівник вважатиметься звільненим з наступного дня після того дня, з якого починається строк звільнення.

Відповідно до пункту 2.27 Інструкції про порядок ведення трудових книжок працівників, затвердженої наказом Міністерства праці України, Міністерства юстиції України, Міністерства соціального захисту населення України від 29.07.1993 № 58, днем звільнення вважається останній день роботи.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що поновлення на службі незаконно звільненого поліцейського повинно відбуватись з дня, наступного за днем звільнення.

Враховуючи, що день звільнення вважається останнім днем служби, позивач підлягає поновленню на посаді поліцейського відділу реагування патрульної поліції Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області днем, наступним за днем звільнення, тобто з 27.11.2024.

Щодо стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, суд зазначає таке.

Відповідно до частини 2 статті 235 КЗпП України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Обчислення середньої заробітної плати у всіх випадках її збереження проводиться відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100 (далі Порядок № 100).

Відповідно до абзацу 4 пункту 2 Порядку № 100 у всіх інших випадках середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата.

Відповідно до пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» № 988 від 11.11.2015 виплата грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів Міністерства внутрішніх справ із специфічними умовами навчання здійснюється в порядку, що затверджується Міністерством внутрішніх справ. Ця норма є бланкетною та обумовлює існування спеціального нормативно-правового акту для унормування порядку (механізму) нарахування і виплати грошового забезпечення поліцейським.

Такий Порядок і умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання затверджено наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 № 260 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 29.04.2016 за № 669/28799 (далі Порядок № 260).

Згідно пунктом 9 Розділу І Порядку № 260 при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата.

Відповідно до абзацу 1 пункту 6 Розділу III Порядку № 260 поліцейським, звільненим зі служби в поліції, а потім поновленим на службі у зв`язку з визнанням звільнення незаконним, за час вимушеного прогулу з дня звільнення виплачуються всі види грошового забезпечення (в тому числі премія), які були їм визначені на день звільнення. Підставою для нарахування та виплати грошового забезпечення є наказ керівника органу поліції про поновлення особи на службі або скасування наказу про його звільнення.

Зі змісту Порядку № 260 грошове забезпечення поліцейських обраховується та виплачується з розрахунку календарних днів відповідного місяця їх служби.

Отже, при визначенні розміру грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, який підлягає присудженню на користь позивача з відповідача, необхідно застосовувати норми Порядку № 260, беручи до уваги кількість календарних днів для обрахунку грошового забезпечення.

Така правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 17.03.2021 у справі № 815/6557/16, від 09.04.2020 у справі № 540/426/19, від 26.04.2019 у справі № 815/1829/17.

При цьому, розрахунок середньоденної заробітної плати повинен здійснюватися відповідно до Порядку №100 з урахуванням положень Порядку № 260 в частині застосування при такому розрахунку саме календарних днів відповідного місяця.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 100 нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.

Пунктом 8 Порядку № 100 визначено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Згідно з наданою суду довідкою управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку ГУНП у Львівській області № від 10.12.2024 (т.1 а.с.190-192) та довідкою про грошове забезпечення № 178/75 від 13.12.2024 (т.1 а.с. 198) грошове забезпечення позивача станом на день звільнення становило:

- посадовий оклад: вересень 2024 року 2 470,00 грн, жовтень 2024 року 2 470,00 грн;

- оклад за спеціальним званням: вересень 2024 року 1 000,00 грн, жовтень 2024 року 1 000,00 грн;

- надбавка за стаж служби: вересень 2024 року 694,00 грн, жовтень 2024 року 694,00 грн;

- надбавка за виконання особливо важливих завдань: вересень 2024 року 1 665, 60 грн, жовтень 2024 року 1 665, 60 грн;

- премія: вересень 2024 року 9 980,22 грн, жовтень 2024 року 9 980, 22 грн.

Разом за вересень 2024 року 15 809, 82 грн, жовтень 2024 року 15 809, 82 грн.

Середньомісячне грошове забезпечення позивача за вересень-жовтень 2024 року становить (15 809, 82 грн + 15 809, 82 грн) / 2 = 15 809, 82 грн.

Середньоденне грошове забезпечення позивача за вересень-жовтень 2024 року становить (15 809, 82 грн + 15 809, 82 грн)/61 календарних днів = 518,35 грн.

Суд зазначає, що період вимушеного прогулу позивача становить 146 робочих днів та обчислюється, починаючи з першого дня після звільнення - з 27.11.2024 до дня ухвалення рішення суду про поновлення позивача на роботі, тобто до 19.06.2024.

Враховуючи викладене, середній заробіток позивача за час вимушеного прогулу, який підлягає стягненню на його користь з відповідача, становить 75 679, 10 грн (518,35 грн х 146) (без відрахування податків та зборів).

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 15.02.2019 у справі № 826/6583/14, суми, які суд визначає до стягнення з роботодавця на користь працівника як середній заробіток за час вимушеного прогулу, обраховуються без віднімання сум податків та зборів. Податки і збори із суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, присудженої за рішенням суду, підлягають нарахуванню роботодавцем при виконанні відповідного судового рішення та, відповідно, відрахуванню із суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу при виплаті працівнику, внаслідок чого виплачена працівнику на підставі судового рішення сума середнього заробітку за час вимушеного прогулу зменшується на суму податків і зборів. Крім того, справляння і сплата прибуткового податку з громадян є відповідно обов`язком роботодавця та працівника, а суд визначає зазначену суму без утримання цього податку й інших обов`язкових платежів.

Отже, стягненню підлягає сума середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу без віднімання податків та інших обов`язкових платежів.

Згідно із пунктами 2, 3 частини 1 статті 371 КАС України негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць, та поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Як підсумок, рішення суду в частині поновлення позивача на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць підлягає негайному виконанню.

Оцінюючи зібрані по справі докази в сукупності, суд дійшов висновку, що позов слід задовольнити частково.

Відповідно до частини 3 статті 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст.ст.6-10, 14, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255, 264-265, 293-295, 371 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції у Львівській області (пл. Генерала Григоренка, буд. 3, м. Львів, 79008, ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на службі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області (пл. Генерала Григоренка, буд. 3, м. Львів, 79008, ) від 20.08.2024 № 109 о/с дск «Про відрядження» в частині відрядження ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) з 21.08.2024 до особливого розпорядження до навчально-тренувального відділу «Верещиця» Львівського державного університету внутрішніх справ до складу батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області (пл. Генерала Григоренка, буд. 3, м. Львів, 79008, ) від 22.11.2024 № 4767 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського Червоноградського РВП ГУНП», яким до поліцейського ВРПП Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) застосовано дисциплінарне стягнення звільнення зі служби.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області (пл. Генерала Григоренка, буд. 3, м. Львів, 79008, ) від 26.11.2024 № 790 о/с «Про особовий склад», яким старшого сержанта поліції ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), поліцейського ВРПП Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області було звільнено відповідно до пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» з 26.11.2024.

Поновити ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), старшого сержанта поліції, на посаді поліцейського відділу реагування патрульної поліції Червоноградського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області з 27.11.2024.

Стягнути з Головного управління Національної поліції у Львівській області (пл. Генерала Григоренка, буд. 3, м. Львів, 79008, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу з 27.11.2024 по 19.06.2024 в сумі 75 679 (сімдесят п`ять тисяч шістсот сімдесят дев`ять) грн 10 к., із відрахуванням передбачених зборів та податків.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції у Львівській області (пл. Генерала Григоренка, буд. 3, м. Львів, 79008, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) грн 20 к. судових витрат у вигляді судового збору.

Рішення в частині поновлення ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на посаді та стягнення заробітної плати за один місяць в сумі 15 809 (п`ятнадцять тисяч вісімсот дев`ять ) грн 92 коп. звернути до негайного виконання.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 23 червня 2025 року.

Суддя О. П. Хома