Справа № 420/8974/24
Суддя: Скупінська О.В.
Дата ухвалення: 2025-06-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/8974/24
У Х В А Л А

23 червня 2025 року м.Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Скупінської О.В., розглянувши заяву позивача про виправлення описки по справі №420/8974/24 за адміністративним позовом за позовом ОСОБА_1 до Дисциплінарної Палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору на стороні відповідача адвокат Смирнов Андрій Ігорович про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду перебувала адміністративна справа № 420/8974/24 за позовом ОСОБА_1 до Дисциплінарної Палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору на стороні відповідача адвокат Смирнов Андрій Ігорович про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії.

Рішенням суду від 29.05.2024 адміністративний позов ОСОБА_1 було задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано рішення Дисциплінарної Палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 20.02.2024 провадження 817/23, реєстраційний номер 817/0/14-2/24, яким відмовлено в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката Смирнова Андрія Ігоровича (свідоцтво про право зайняття адвокатською діяльністю ОД№003976 від 16.10.2019). Зобов`язано Дисциплінарну Палату Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області повторно розглянути скаргу ОСОБА_1 щодо поведінки адвоката ОСОБА_2 від 29.12.2023, з урахуванням правової оцінки, наданої судом у рішенні. У задоволенні решти позовних вимог, відмовлено.

02.06.2025 до суду від позивача надійшла заява (вх. №54338/25), в якій просить встановити судовий контроль за виконанням рішення Одеського окружного адміністративного суду від 29.05.2024 по справі №420/8974/24, а також постановити окрему ухвалу в порядку ст. 249 КАС України.

Ухвалою суду від 12.06.2025 відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про проведення засідання за участю сторін, а також про залучення Вищої Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури в якості третьої особи до участі у справі; зобов`язано Дисциплінарну Палату Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Одеської області подати до Одеського окружного адміністративного суду звіт про виконання рішення Одеського окружного адміністративного суду від 29.05.2024 у справі №420/8974/24, протягом 60 днів з дня отримання копії ухвали.

18.06.2025 до суду надійшла заява позивача (вх. №61545/25), в якій заявник просить суд виправити в ухвалі суду від 12 червня 2025 року по справі №420/8974/24 інформацію, з: адвоката Чеганенко Олександра Георгійовича на дії адвокатів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , на: ОСОБА_1 на дії адвоката Смирнова Андрія Ігоровича.

В обгрунтування зазначив, що протокольні рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області №107 від 24.12.2024, №108 від 21.01.2025, № 109 від 18.02.2025 з розгляду дисциплінарного провадження №817/23 також не містить жодної інформації що дисциплінарне провадження №817/23 було відкрито за скаргою адвоката Чеганенко Олександра Георгійовича на дії адвокатів Смирнова Андрія Ігоровича, ОСОБА_3 . Позивач вже звернувся до відповідача з приводу встановленого факту з ухвалення ряду рішень за недостовірною інформацією у Протоколі №111, що так чи інакше вплинуло на своєчасне виконання рішення суду по справі №420/8974/24.

Дослідивши матеріали справи № 420/8974/24, заяви про встановлено судового контролю та доводи заяви позивача від 18.06.2025 про виправлення описки, суд приходить наступного висновку.

Згідно з частинами 1, 2 статті 253 КАС України суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні. Питання про внесення виправлень суд може вирішити в порядку письмового провадження. У разі необхідності суд може розглянути питання внесення виправлень у судове рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви. Заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів з дня її надходження.

Суд зазначає, що поняття описки і очевидної арифметичної помилки, визначає, що опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Так, суд може допустити помилку у найменуванні органу чи особи, у назві та реквізитах рішення, яке визнано протиправним, тощо.

Очевидною арифметичною помилкою є порушення правил арифметики при розрахунках завданої шкоди, невиплаченої зарплати тощо. Така помилка може призвести до неправильного визначення розміру задоволення позовних вимог грошового характеру.

Під опискою необхідно розуміти помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення.

Такого правового висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 11 січня 2022 року у справі № 921/730/13-г/3 (провадження № 12-6гс20) та у своїй постанові від 09 червня 2022 року (провадження № 11-84сап21). Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 26 листопада 2019 року у справі № 800/520/16 (провадження № 11-684сап18) та постанові Верховного Суду від 03 грудня 2020 року у справі № 804/5600/16, ухвала Верховного Суду від 25 листопада 2021 року у справі № 820/10744/15.

В одній з останніх позицій, яку висловив Верховний Суд у постанові від 29 січня 2021 року у справі № 22-ц/354/11, наголошується на тому, що суд може виправити лише власні помилки, допущені під час складання судового рішення: «Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, допущена під час його письмово-вербального викладення (помилка в правописі, розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків тощо. Суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації рішення чи його правосудність. Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився. Якщо такі помилки наявні у висновку експерта або в наданих суду документах, вони судом не виправляються. Арифметичні помилки у висновку експерта усуваються шляхом допиту експерта та уточнення ним свого висновку або враховуються судом під час оцінки цього доказу». Описка як помилка в судовому рішенні визначається за такими ознаками: (1) це механічна помилка, якої припустився сам суд, а не учасник справи; (2) описка є мимовільною, випадковою помилкою суду, допущеною під час письмово-вербального викладення змісту рішення; (3) до описок не належать помилки, наявні в наданих суду документах (тобто допущені іншими учасниками справи, хоча вони і призводять, як наслідок, до неправильного цитування судом, однак не є описками в розумінні процесуального закону).

Для того щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям:

(1) вона повинна бути механічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо);

(2) таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом;

(3) помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

З огляду на викладене суд стверджує, що не можна віднести до описок помилки, які допустив не суд, а інший учасник судового процесу, та наявні в наданих суду документах.

Отже, наведене вище свідчить, що не є опискою випадок, коли суд дослівно процитував у своєму рішенні зміст процесуального документа (позовної заяви або заяви про збільшення чи зменшення позовних вимог) чи письмового доказу (висновок судового експерта), наявного в матеріалах справи. Наприклад, у справі № 922/1424/14 під час формулювання позовних вимог позивач помилився щодо номера й дати договору оренди землі та звернувся до суду із заявою про виправлення описки в резолютивній частині судового рішення, оскільки в цій частині постанови вказано договір оренди землі № 63213/04 від 12 листопада 2004 року, тоді як предметом позову був договір оренди землі № 25 від 3 листопада 2005 року і в матеріалах справи міститься копія саме цього договору.

З огляду на зміст заяви позивача про виправлення описки, останній фактично просить суд здійснити не виправлення описки/арифметичної помилки в ухвалі суду від 12.06.2025, при здійснені цитуванні письмових доказів долучених до заяви про встановлення судового контролю самим позивачем.

Враховуючи викладене, у задоволенні заяви позивача про виправлення описок слід відмовити.

Керуючись ст.ст. ст.ст. 248, 253, 256 КАС України суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви (вх. №61545/25 від 18.06.2025) позивача ОСОБА_1 про виправлення описки відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Суддя Олена СКУПІНСЬКА