Справа № 640/5536/22
Суддя: Н.М. Басова
Дата ухвалення: 2025-06-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

23 червня 2025 рокум. ДніпроСправа № 640/5536/22

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Басова Н.М., розглянувши у письмовому провадженні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправною та скасування вимоги,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) звернулась до суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві (далі відповідач), в якому просить:

-визнати протиправною та скасувати вимогу Головного управління ДПС у м. Києві від 20 січня 2022 № Ф-2704-2652 в сумі про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 12349,48 грн;

-стягнути з Головного управління ДПС у м. Києві за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_2 судові витрати.

В обґрунтування позову зазначено, що 05 лютого 2022 року отримано поштового листа, в якому містилась вимога про сплату боргу (недоїмки) № Ф-2704-2652 в сумі 12349,48 грн від 20 січня 2022 року.

Позивач зазначила, що така вимога повинна обов`язково містити дані про розмір штрафу, пені і надсилатись тільки після акту перевірки, який їй повинні були вручити особисто, а штраф має бути офіційно задокументований протоколом у відповідності до положень КУпАП.

Позивач вказує, що ніколи не отримувала ні особисто, ні поштовим електронним листом акт перевірки щодо заборгованості по сплаті ЄСВ, ніколи не отримувала і не підписувала протокол про накладення штрафу за несплату ЄСВ.

Також, у вимозі про сплату боргу (недоїмки) № Ф-2704-2652 від 20 січня 2022 року не вказано код МФО.

Крім того, позивач зазначила, що 01.03.2019 отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 7391/10 (рішення Ради адвокатів Київської області № 67 від 01.03.2019), при цьому не здійснювала незалежну професійну діяльність, не отримувала доходу від заняття адвокатською діяльністю, єдиним джерелом доходу є заробітна плата.

Вважає, що наявність у позивача свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю лише посвідчує право адвоката на здійснення професійної діяльності, однак не є доказом здійснення адвокатської діяльності та отримання від такої діяльності доходу.

На підставі викладеного вважає вказану вимогу протиправною, а тому просила задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 жовтня 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі.

Відповідач до канцелярії Окружного адміністративного суду міста Києва 01.12.2022 надав відзив, в якому зазначив, що адвокати, які здійснюють адвокатську діяльність, мають нараховувати ЄСВ за себе у розмірі не меншому, ніж 918,06 грн у 2019 році, у 2020 році з січня 1039,06 грн, з вересня 1100,00 грн, навіть якщо доходу від такої діяльності протягом всього року (або окремих його місяців отримано не було).

За даними інформаційно-комунікаційної системи Головного управління ДПС у м. Києві ОСОБА_1 перебуває на обліку в ГУ ДПС у м. Києві (ДПІ у Деснянському районі) як фізична особа, яка займається незалежною професійною діяльністю адвокат, дата встановлення ознаки незалежної професійної діяльності 05.06.2019, є платником єдиного внеску з 05.06.2019.

Також, на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України у Єдиному Реєстрі Адвокатів України за адресою: https://erau.unba.org.ua міститься наступна інформація «Обліковується у Раді адвокатів м. Києва, дата видачі свідоцтва 01.03.2019, номер свідоцтва - 7391/10».

У зв`язку з чим, в інтегрованій картці платника ОСОБА_1 по коду платежу 71040000 (для фізичних осіб-підприємців, у т.ч. які обрали спрощену систему оподаткування та осіб, які проводять незалежну професійну діяльність) обліковується нарахування єдиного внеску в автоматичному режимі, у розмірі мінімального страхового внеску за місяць, як самозайнятій особі-адвокату, на загальну суму 15 103,66 грн, в тому числі: за 2019-5508,36 грн (ІІІ квартал 2019 року 2754,18 грн; IV квартал 2019 року - 2 754,18 грн); за 2020 - 9 595,30 грн (січень-лютий 2020 року 2078,12 грн, червень 2020 року 1039,06 грн, ІІІ квартал 2020 року - 3 178,12 грн; IV квартал 2020 року -3 300,00 гривень).

Згідно з інформацією, наявною в інформаційно-комунікаційній системі Головного управління ДПС у м. Києві, платником подано Звіт про суми нарахованого доходу застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску за 2019 рік та самостійно узгоджено суму нарахованого єдиного внеску в розмірі 9 180,60 грн (з березня по грудень 2019 року включно, у розмірі мінімального страхового внеску за місяць). Таким чином, в інтегрованій картці платника по даному Звіту відображено нарахування по єдиному соціальному внеску 03.07.2020 в сумі 3 672,24 грн (9 180,60-5508,36=3 672,24 гривень).

Крім того, відповідно до даних інформаційно-комунікаційної системи Головного управління ДПС у м. Києві, ОСОБА_1 по рахунку зі сплати єдиного внеску за кодом бюджетної класифікації 71040000 за період з 01.01.2019 по 22.11.2022 сплачено єдиного внеску на загальну суму 6426,42 грн.

Враховуючи зазначене, недоїмка, яка обліковується в інтегрованій картці по коду 71040000 ОСОБА_1 , підлягає сплаті на загальних підставах.

Засобами інформаційно-комунікаційної системи ГУ ДПС у м. Києві в автоматичному режимі сформовано та направлено вимогу про сплату боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску № Ф-2704-2652 від 20.01.2022.

Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, вимога про сплату боргу (недоїмки) № Ф-2704-2652 від 20.01.2022 була отримана позивачем 02.02.2022.

На підставі викладеного відповідач вважає, що діяв правомірно, а тому просив відмовити в задоволенні позовних вимог.

У зв`язку з ліквідацією Окружного адміністративного суду міста Києва ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 29 січня 2025 року прийнято справу № 640/5536/22 до провадження, розгляд справи продовжено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Запропоновано сторонам протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали надіслати суду через підсистему "Електронний суд" додаткові письмові пояснення по справі та відповідні докази разом з документами, що підтверджують надіслання (надання) іншій стороні копії письмових пояснень та доданих до них документів.

Ухвалу суду від 29.01.2025 сторони отримали в підсистемі "Електронний суд".

Позивачем через підсистему "Електронний суд" надіслано заяву про зміну предмету позову, в якій просив доповнити позов позовною вимогою наступного змісту, оскільки дана вимога є похідною від первісної, а саме:

- зобов`язати Головне управління ДПС у м. Києві вчинити дії у відповідності до норм чинного законодавства та внести до інформаційно-комунікаційних систем Головного управління ДПС у м. Києві відомості про скасування заборгованості зі сплати єдиного соціального внеску у розмірі 12349,48 грн ОСОБА_1 .

Також, позивачем через підсистему "Електронний суд" надіслано відповідь на відзив, в якій вказала, що є найманим працівником і платником єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування є її роботодавець. Відповідач не наводить жодних контраргументів, а лише посилається на нормативно-правові акти та норми законодавства, а щодо того, хто є платником єдиного внеску і те, що роботодавець позивача сплачує єдиний внесок і звітує про це в Державну податкову службу відповідач не вказує. Також позивач зазначив, що відповідач у відзиві вказує, що у Єдиному реєстрі адвокатів України міститься інформація, що позивач обліковується в Раді адвокатів м. Києва, що суперечить матеріалам справи, оскільки в Раді адвокатів міста Києва позивач не обліковується і ніколи не обліковувалась. Також позивач вказала, що відповідач додає до відзиву ксерокопію зворотнього повідомлення про вручення 02.02.2022 вимоги про сплату боргу (недоїмки) № Ф-2704-2652 від 20.01.2022, однак підпис на зворотньому повідомленні не співпадає з її підписом, відмітка, що вручено особисто відсутня, а тому посилання відповідача на те, що позивач отримала 02.02.2022 вимогу особисто не відповідає дійсності.

Просила задовольнити позовні вимоги.

Відповідачем станом на дату розгляду справи по суті додаткові письмові пояснення по справі не надано.

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 23.06.2025 заяву Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про поновлення пропущеного процесуального строку на подання відзиву у справі задоволено. Визнано поважними причини пропуску строку на подання Головним управлінням Державної податкової служби у м. Києві відзиву та доказів по справі. Продовжено Головному управлінню Державної податкової служби у м. Києві встановлений судом строк на подання відзиву на позов та доказів по справі.

Указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб (стаття 1), який в подальшому був неодноразово продовжений та Указом Президента України від 15 квітня 2025 року №235/2025 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 09 травня 2025 року строком на 90 діб.

Враховуючи дистанційний режим роботи суддів та працівників апарату Луганського окружного адміністративного суду з 02.05.2022, з метою збереження життя і здоров`я та забезпечення безпеки суддів і працівників апарату суду, судом розглянуті матеріали електронної справи.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог і наданих доказів, оцінивши докази відповідно до вимог статей 72-77, 90 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд дійшов наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Згідно даних офіційного веб-сайту Національної асоціації адвокатів України (https://erau.unba.org.ua/profile/68788) ОСОБА_1 отримала 01.03.2019 свідоцтво саме Ради адвокатів Київської області № 7391/10.

Відповідно до інформації зазначеної в довідці Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 10.02.2022 №095-114 ОСОБА_1 працює провідним юрисконсультом відділу судового супроводження департаменту правового забезпечення Фонду гарантування вкладів фізичних осіб і за неї були сплачені суми єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за 2019, 2020, 2021 роки.

Головним управлінням ДПС у м. Києві 20 січня 2022 року прийнято вимогу про сплату боргу (недоїмки) № Ф-2704-2652, відповідно до якої ОСОБА_1 станом на 31.12.2021 має та повинна сплатити заборгованість у розмірі 12349,48 грн відповідно до ст. 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» на підставі даних інформаційної системи податкових органів.

Вищевказану вимогу надіслано засобами поштового зв`язку на адресу позивача. На розписці зазначено дату отримання 02.02.2022 та стоїть підпис в одержанні від імені ОСОБА_3 .

Відповідно до інтегрованої картки платника за 2020-2022 роки за позивачем рахується заборгованість по сплаті єдиного соціального внеску в сумі 12349,48 грн (код класифікації доходів бюджету 71040000 (для фізичних осіб-підприємців, у т.ч. які обрали спрощену систему оподаткування та осіб, які проводять незалежну професійну діяльність).

Незгода позивача із прийнятою відповідачем вимогою про сплату боргу (недоїмки) № Ф-2704-2652 від 20.01.2022 зумовила звернення до суду із даним позовом.

Вирішуючи адміністративну справу по суті заявлених вимог, надаючи оцінку обставинам (фактам), якими обґрунтовано вимоги і заперечення учасників справи, суд виходить з такого.

Відповідно до положень частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до пунктів 2, 3 частини першої статті 1 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 № 2464-VI (далі Закону № 2464-VI, в редакції на час виникнення спірних правовідносин) єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування; застрахована особа - фізична особа, яка відповідно до законодавства підлягає загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню і сплачує (сплачувала) та/або за яку сплачується чи сплачувався у встановленому законом порядку єдиний внесок.

Згідно пункту 1 частини першої статті 4 Закону № 2464-VI платниками єдиного внеску є: 1) роботодавці: підприємства, установи та організації, інші юридичні особи, утворені відповідно до законодавства України, незалежно від форми власності, виду діяльності та господарювання, які використовують працю фізичних осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством, чи за цивільно-правовими договорами (крім цивільно-правового договору, укладеного з фізичною особою - підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань), у тому числі філії, представництва, відділення та інші відокремлені підрозділи зазначених підприємств, установ і організацій, інших юридичних осіб, які мають окремий баланс і самостійно ведуть розрахунки із застрахованими особами; 5) особи, які провадять незалежну професійну діяльність, а саме наукову, літературну, артистичну, художню, освітню або викладацьку, а також медичну, юридичну практику, в тому числі адвокатську, нотаріальну діяльність, або особи, які провадять релігійну (місіонерську) діяльність, іншу подібну діяльність та отримують дохід від цієї діяльності.

Відповідно до частини четвертої статті 5 Закону № 2464-VI обов`язки платників єдиного внеску виникають, зокрема, у осіб, зазначених в абзацах четвертому, шостому та сьомому пункту 1, пунктах 4 (крім фізичних осіб - підприємців), 5 та 5-1 частини першої статті 4 цього Закону, - з початку провадження відповідної діяльності.

Частиною дванадцятою статті 9 Закону №2464-VI передбачено, що єдиний внесок підлягає сплаті незалежно від фінансового стану платника.

Згідно з частиною другою статті 25 цього Закону у разі виявлення своєчасно не сплачених сум страхових внесків платники єдиного внеску зобов`язані самостійно обчислити ці внески і сплатити їх з нарахуванням пені в порядку і розмірах, визначених цією статтею.

Абзацом першим частини четвертої цієї статті визначено, що орган доходів і зборів у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, надсилає платникам єдиного внеску, які мають недоїмку, вимогу про її сплату.

Системний аналіз наведених норм свідчить про те, що платниками ЄСВ є, зокрема, особи, які провадять незалежну професійну діяльність, в тому числі адвокатську.

Необхідними умовами для сплати особою єдиного внеску є провадження такою особою діяльності та отримання від неї доходу, який і є базою для нарахування ЄСВ. Отже, саме дохід особи від професійної діяльності є базою для нарахування.

Таким чином, метою встановлення розміру мінімального страхового внеску та обов`язку сплачувати його незалежно від наявності бази для нарахування є забезпечення у передбачених законодавством випадках мінімального рівня соціального захисту осіб шляхом отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Наведене правове врегулювання дає підстави для висновку, що, з урахуванням особливостей форми діяльності осіб, що зареєстровані як самозайняті особи, проте фактично не здійснюють та не ведуть професійну діяльність та доходи не отримують, саме задля досягнення вищевказаної мети збору єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування законодавством встановлено обов`язок сплати особами мінімального страхового внеску незалежно від фактичного отримання доходу від їх діяльності.

Отже, особа, яка зареєстрована як самозайнята, проте професійну діяльність не веде та доходи не отримує, зобов`язана сплачувати єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування не нижче розміру мінімального страхового внеску незалежно від фактичного отримання доходу лише за умови, що така особа не є найманим працівником. В іншому випадку (якщо особа є найманим працівником), така особа є застрахованою і платником єдиного внеску за неї є її роботодавець, а мета збору єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування досягається за рахунок його сплати роботодавцем.

Інше тлумачення норм Закону №2464-VI щодо необхідності сплати єдиного внеску особами, які перебувають на обліку в органах ДПС і зареєстровані як фізичні особи-підприємці (однак господарську діяльність не здійснюють і доходи не отримують), та які одночасно перебувають у трудових відносинах, спричиняє подвійну його сплату (безпосередньо особою та роботодавцем), що суперечить меті запровадженого державою консолідованого страхового внеску.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 27.11.2019 у справі №160/3114/19 та в подальшому підтримана у постановах від 04.12.2019 у справі №440/2149/19, від 23.01.2020 у справі №480/4656/18, від 04.11.2021 у справі №140/3209/19 та від 18.02.2022 у справі №420/4911/20, та в силу приписів частини п`ятої статті 242 КАС України враховується при вирішенні цієї справи.

Як вже було встановлено судом, в період з 2019 по 2021 рік позивач працювала юрисконсультом відділу судового супроводження департаменту правового забезпечення Фонду гарантування вкладів фізичних осіб.

В розумінні Закону № 2464-VI ОСОБА_1 є застрахованою особою, а єдиний внесок в період нарахування боргу за спірною вимогою сплачував роботодавець в розмірі, що зазначено в довідці Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 10.02.2022 №095-114.

Отже, враховуючи, що позивач у період з 2019 по 2021 дійсно була найманим працівником та внесок за неї нараховував та сплачував роботодавець, то обов`язок щодо сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у неї відсутній.

Крім того, доказів отримання позивачем у цей період доходів від провадження адвокатської діяльності відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав, відтак, позивачу неправомірно нараховано єдиний внесок за вказаний період.

За таких обстави суд дійшов висновку про те, що спірна вимога про сплату боргу (недоїмки) від 20.01.2022 № Ф-2704-2652 на суму 12349,48 грн є протиправною та підлягає скасування.

Що стосується позовних вимог в частині зобов`язання відповідача вчинити дії у відповідності до норм чинного законодавства та внести до інформаційно-комунікаційних систем Головного управління ДПС у м. Києві відомості про скасування заборгованості зі сплати єдиного соціального внеску у розмірі 12349,48 грн ОСОБА_1 , суд зазначає наступне.

Наказом Міністерства фінансів України від 12 січня 2021 року № 5 затверджений Порядок ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі Порядок №5).

Вказаний Порядок №5 визначає правила ведення в податкових органах оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок).

Згідно визначення пункту 2 розд. І Порядку №5 - інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку за визначеними параметрами, яка містить інформацію щодо облікових даних платника та призначена для хронологічного, систематичного або комбінованого накопичення, групування та узагальнення інформації з реквізитів первинних документів, оброблених засобами ІКС ДПС (податкових декларацій, звітності з єдиного внеску, податкових повідомлень-рішень, рішень податкового органу, повідомлень економічних операторів, отриманих з Електронної системи обігу алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, про розраховану (зменшену) суму акцизного податку за сформовані (деактивовані) унікальні ідентифікатори, вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску, рішення про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань чи податкового боргу, даних Казначейства про надходження платежів тощо).

Відповідно до пунктів 4-5 розд. І Порядку №5, відображення/занесення первинних показників у підсистемах ІКС ДПС здійснюється працівниками структурних підрозділів територіальних органів ДПС за напрямами роботи.

Моніторинг повноти та своєчасності внесення первинних показників у підсистеми ІКС ДПС забезпечується керівниками структурних підрозділів територіального органу ДПС за напрямами роботи. Загальний контроль за достовірністю відображення в ІКП первинних показників оперативного обліку забезпечує структурний підрозділ, що здійснює облік платежів. Дії працівників територіальних органів ДПС під час відображення в ІКС ДПС первинних показників фіксуються із зазначенням ідентифікатора користувача, дати та часу дії.

Відповідно до п. 1 гл. 1 розд. ІІ Порядку №5 для забезпечення ведення оперативного обліку податків, зборів, платежів, єдиного внеску в ІКС ДПС відкриваються ІКП за кожним кодом класифікації доходів бюджету / технологічним кодом єдиного внеску щодо кожного платника, територіального органу ДПС, що відповідає місцю обліку платника або обліку об`єкта оподаткування, коду території територіальної громади згідно з Кодифікатором адміністративно-територіальних одиниць та територій територіальних громад, затвердженим наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 26 листопада 2020 року № 290 (у редакції наказу Міністерства розвитку громад та територій України від 12 січня 2021 року № 3).

ІКП містить інформацію про первинні показники оперативного обліку, облікові операції та первинні показники оперативного обліку, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування за відповідним видом платежу та відповідною адміністративно-територіальною одиницею.

Під час проведення облікової операції в ІКП зазначаються дата запису операції, зміст операції та/або документ, на підставі якого здійснюється запис.

Відображення в ІКС ДПС результатів адміністративного та/або судового оскарження донарахованих сум з відповідним перенесенням до ІКП регламентується главою 4 розділу V Порядку №5.

Згідно з п. 1 глави 4 розділу V Порядку №5, працівники підрозділів адміністративного/судового оскарження податкового органу, до компетенції яких належать розгляд скарг під час проведення процедури адміністративного оскарження або супроводження справ у судах, під час проведення процедури судового оскарження прийнятих податкових повідомлень-рішень / рішень / вимог та/або рішень щодо єдиного внеску, в установленому порядку відповідно до вимог регламентів використання відповідних ІКС ДПС вносять дані до ІКС ДПС, які забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскарження, у день отримання чи складання відповідних документів або отримання інформації з подальшим збереженням даних та встановленням зв`язків записів зазначених ІКС ДПС із записами підсистеми, що відображає результати контрольно-перевірочної роботи.

Відображенню в ІКС ДПС підлягають матеріали, які зареєстровані в ІКС ДПС, що забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскарження, та мають безпосередній зв`язок з матеріалами, внесеними до підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи в ході виконання її функцій.

Такими матеріалами є: скарга (заява) платника податків; рішення про результати розгляду скарги (заяви); ухвала суду про відкриття провадження; рішення суду, прийняте по суті.

Згідно з п. 2 глави 4 розділу V Порядку №5 залежно від інформації, яка завантажена в ІКС ДПС з ІКС ДПС, які забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскарження, в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, одночасно змінюється статус податкових повідомлень-рішень / рішень / вимог та/або рішень щодо єдиного внеску та в ІКП відображається така інформація щодо оскарження донарахованих сум та прийнятих рішень відповідними органами:

4) інформація з рішення суду, прийнятого по суті.

Статус податкових повідомлень-рішень / рішень / вимог та/або рішень щодо єдиного внеску змінюється відповідно до суті рішення (постанови) («Скасовується в судовому порядку» / «Вручено, судовий розгляд»).

У підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, статус податкових повідомлень-рішень / рішень / вимог та рішень щодо єдиного внеску змінюється на «Скасовується в судовому порядку» / «Вручено, судовий розгляд».

Під час часткового скасування формується нове податкове повідомлення-рішення / рішення/ вимога та/або рішення щодо єдиного внеску на суму, що залишилась.

Під час збільшення зазначених сум у податковому повідомленні-рішенні / рішенні / вимозі та/або рішенні щодо єдиного внеску формується податкове повідомлення-рішення / рішення / вимога та/або рішення щодо єдиного внеску на суму збільшення без анулювання первинного документа та вручається платнику (вноситься дата вручення до ІКС ДПС та виконуються процеси, описані в пункті 2 підрозділу 1 цього розділу).

На підставі інформації про результати судового оскарження (рішення суду, прийнятого по суті) та у разі, якщо донарахована/зменшена сума з урахуванням її складових (платіж, санкція, пеня) у повному обсязі підтверджується (статус податкових повідомлень-рішень / рішень / вимог та/або рішень щодо єдиного внеску в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, змінюється на «Вручено, судовий розгляд»), та якщо з урахуванням законодавчо встановлених строків вона вважається узгодженою, то в ІКП відображаються первинні показники оперативного обліку щодо донарахування (поновлення у разі попереднього виключення з обліку)/ зменшення суми.

У разі якщо за результатами судового оскарження донарахована/зменшена сума з урахуванням її складових (платіж, санкція, пеня) у повному обсязі скасовується (статус податкових повідомлень-рішень / рішень / вимог та/або рішень щодо єдиного внеску в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, змінюється на «Скасовується в судовому порядку»), то в ІКП відображення первинних показників оперативного обліку щодо донарахування/зменшення суми не проводиться.

Інформація, внесена та збережена працівниками підрозділів адміністративного/судового оскарження до ІКС ДПС податкових органів, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, та ІКС ДПС податкових органів, яка забезпечує відображення результатів адміністративного оскарження, щоденно автоматично відображається в реєстрі «Апеляційне та судове оскарження» підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи.

Працівники підрозділів, які проводять контрольно-перевірочні заходи, щоденно опрацьовують інформацію, завантажену в підсистему, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи з ІКС ДПС, які забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскаржень.

Аналіз наведених положень свідчить про те, що відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань створює певні наслідки для платника податків та наявність у останнього матеріально-правового інтересу, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом.

Відповідно, у разі скасування вимоги про сплату боргу, контролюючий орган повинен вчинити дії щодо відображення/коригування у особовій картці позивача дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.

Подібна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 19 лютого 2019 року у справі №825/999/17, від 26 лютого 2019 року у справі №805/4374/15-а, від 25 березня 2020 року у справі №826/9288/18.

Як вже було зазначено, вимога контролюючого органу про сплату боргу (недоїмки) у разі її скасування судом вважається відкликаною.

Таким чином, суд доходить висновку, що облік відповідачем в ІКП недоїмки з єдиного внеску у сумі 12349,48 грн після скасування спірної вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 20.01.2022 № Ф-2704-2652 є безпідставним.

Відтак, суд приходить до висновку, що зобов`язання відповідача внести зміни до інтегрованої картки платника податків у спірних правовідносинах є ефективним способом захисту прав та інтересів позивача, такий спосіб відповідає вимогам чинного законодавства та не позбавляє суб`єкта владних повноважень дискреційного розсуду, адже такий обов`язок прямо передбачений нормативно-правовим актом, тому позовні вимоги в цій частині є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

За практикою Європейського суду з прав людини пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (див. «Руїз Торія проти Іспанії» (Ruiz Toriya v. Spaine), рішення від 09.12.1994, Серія A, № 303-A, параграф 29). Водночас, відповідь суду повинна бути достатньо детальною для відповіді на основні (суттєві) аргументи сторін.

Сторонами суду не наведено інших специфічних, доречних та важливих аргументів, які суд зобов`язаний оцінити, виконуючи свої зобов`язання щодо пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно частин першої та другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За таких обставин, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України приходить до висновку про те, що відповідач не довів правомірності свого рішення, а тому позовні вимоги слід задовольнити в повному обсязі.

Щодо розподілу судових витрат суд зазначає наступне.

Відповідно до вимог частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Матеріалами справи підтверджено, що позивачем при зверненні до суду сплачено судовий збір у розмірі 992,40 грн.

Оскільки позов задоволено, тому суд присуджує позивачу за рахунок бюджетних асигнувань вказані вище судові витрати.

Керуючись ст.ст. 2, 3, 5, 9, 77, 90, 139, 241-246, 255, 262, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві (код ЄДРПОУ ВП 44116011, місцезнаходження: 04116, місто Київ, вул.Шолуденка, буд. 33/19) про визнання протиправною та скасування вимоги задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) Державної податкової служби у м. Києві від 20 січня 2022 № Ф-2704-2652 зі сплати єдиного внеску на суму 12349 (дванадцять тисяч триста сорок дев`ять) гривень 48 копійок.

Зобов`язати Державну податкову службу у м. Києві виключити з інтегрованої картки платника ОСОБА_1 відомості щодо заборгованості з єдиного внеску у розмірі, визначеному вимогою про сплату боргу (недоїмки) від 20 січня 2022 № Ф-2704-2652 зі сплати єдиного внеску на суму 12349 (дванадцять тисяч триста сорок дев`ять) гривень 48 копійок.

Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби у м. Києві судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) гривнi 40 копійок.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Н.М. Басова