Справа № 640/11214/21
Суддя: Н.В. Друзенко
Дата ухвалення: 2025-06-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

20 червня 2025 року м. Рівне №640/11214/21

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Друзенко Н.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, адміністративну справу за позовом

Акціонерного товариства «Українська оборонна промисловість», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю «Бейкер Тіллі Україна»
доДержавної аудиторської служби України
про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

Державний концерн «Укроборонпром» (далі ДК «Укроборонпром» / позивач) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної аудиторської служби України (далі Держаудитслужба / ДАСУ / відповідач), в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати висновок Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2020-12-22-000018-а, оприлюднений 06.04.2021 в електронній системі закупівель.

В обґрунтування заявленого позову представник позивача зазначив, що 06.04.2021 Держаудитслужба оприлюднила в електронній системі закупівель висновок про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2020-12-22-000018-a, яка була оголошена ДК «Укроборонпром», у зв`язку з тим, що позивач [замовник закупівлі] нібито порушив вимогу абзацу третього пункту 1 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» в частині невідхилення тендерних пропозицій учасників. Разом з тим, стверджує, що ДК «Укроборонпром» не мав правових підстав вчиняти дії, які передбачені означеною нормою законодавства у сфері публічних закупівель. На підтвердження своїх доводів представник позивача пояснив, що в силу вимог законодавства, чинного на день оголошення процедури закупівлі, зокрема постанови Кабінету Міністрів України від 03.03.2020 №193, замовник у тендерній документації установив три альтернативні варіанти оформлення учасниками закупівлі документів у складі їх тендерних пропозицій, а саме: 1) електронні документи, підписані удосконаленим електронним підписом (ЕЦП); 2) електронні документи, підписані кваліфікованим електронним підписом (КЕП); 3) скановані копії документів, що містять печатку (за наявності) та підпис (тобто, взагалі без будь-якого електронного підпису). При поданні тендерних пропозицій учасники закупівлі виконали дві із вказаних вимог документи скановані з підписом та печаткою і додатково на них накладено електронний підпис. Однак, відповідач у спірному висновку вказав про те, що накладені учасниками закупівлі удосконалені електронні підписи не можуть вважатися кваліфікованими, що, на його переконання, свідчить про порушення замовником згаданих вище вимог Закону. Крім того, представник позивача вказав, що в оскаржуваному висновку ДАСУ протиправно висунула вимогу про розірвання замовником договору про закупівлю у зв`язку із виявленим порушенням, оскільки укладення цієї угоди передувало висновку Держаудитслужби, а норми Закону України «Про публічні закупівлі» не передбачають процедури усунення виявлених порушень закупівлі після визначення переможця такої закупівлі та укладення із ним договору про закупівлю, що узгоджується із висновками Верховного Суду у постанові від 28.01.2021 у справі №160/12925/19. Між тим, представник позивача зауважив, що з огляду на зміст і характер виявлених недоліків за наслідками проведеного моніторингу, втручання ДАСУ у завершену процедуру закупівлі не може бути виправданим. За наведених обставин, просив суд визнати протиправним та скасувати оскаржуваний висновок відповідача.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 26.04.2021 відкрито провадження в адміністративній справі №640/11214/21 та вирішено розгляд справи здійснити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику сторін) на підставі наявних у матеріалах судової справи доказів. Цією ж ухвалою суду відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про розгляд адміністративної справи за правилами загального позовного провадження, а також залучено Товариство з обмеженою відповідальністю «Бейкер Тіллі Україна» (далі ТОВ «Бейкер Тіллі Україна» / третя особа) до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача.

В межах установленого судом строку, Держаудитслужба подала відзив на позовну заяву, за змістом якого позов не визнала з огляду на його необґрунтованість й безпідставність. Викладені у відзиві заперечення обґрунтовані тим, що відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», пункту 9 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.06.2016 №43, ДАСУ здійснено моніторинг процедури закупівлі №UA-2020-12-22-000018-a в частині дотримання ДК «Укроборонпром» законодавства у сфері публічних закупівель. Зазначений моніторинг розпочато на підставі наказу Держаудитслужби від 16.03.2021 №78 «Про початок моніторингу закупівель», підставою для видачі якого слугували виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель. За результатами аналізу питання дотримання законодавства у сфері публічних закупівель щодо розгляду тендерних пропозицій ТОВ «БДО» і ТОВ «Бейкер Тіллі Україна» установлено порушення вимог абзацу третього пункту 1 частини першої статті 31 Закону, що зафіксовано у висновку про результати моніторингу закупівлі від 06.04.2021 №311, який оприлюднений в електронній системі закупівель 06.04.2021. В обґрунтування виявленого порушення представник відповідача вказав, що учасники ТОВ «БДО» і ТОВ «Бейкер Тіллі Україна» подали свої тендерні пропозиції з накладенням електронного цифрового підпису. При цьому, під час перевірки зазначених електронних цифрових підписів на сайті Центрального засвідчувального органу (https://czo.gov.ua/verify) установлено, що тип носія особистих ключів «незахищений/удосконалений», що свідчить про накладення на тендерні пропозиції учасників ТОВ «БДО» і ТОВ «Бейкер Тіллі Україна» електронних підписів, які не можуть вважатися кваліфікованими, що не відповідає вимогам пункту 1 розділу 3 «Інструкція з підготовки тендерних пропозицій» тендерної документації. Проте, на порушення вимог абзацу третього пункту 1 частини першої статті 31 Закону, замовник не відхилив тендерні пропозиції вказаних учасників, як такі, що не відповідають встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства, та допустив їх до оцінки. Щодо визначених в оскаржуваному висновку заходів з усунення виявленого порушення, представник відповідача пояснив, що керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Держаудитслужба запропонувала чіткий спосіб усунення встановленого порушення шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського та Цивільного кодексів України, позаяк укладений за результатами цієї процедури закупівлі договір міг призвести до незаконного витрачання коштів замовником на відповідну суму. На підставі наведеного, представник відповідача стверджує, що оскаржуваний у справі висновок складений з повним дотриманням вимог Закону України «Про публічні закупівлі» при проведенні такого моніторингу, а викладена у ньому позиція контролюючого органу щодо виявленого порушення є обґрунтованою та відповідає вимогам чинного законодавства. Просив суд у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

25.05.2021 представник позивача надав суду відповідь на відзив, за змістом якої навів пояснення, міркування та аргументи, аналогічні викладеним у позовній заяві, наголосивши при цьому на правомірності застосування учасниками процедури закупівлі №UA-2020-12-22-000018-a ЕЦП для підписання документів, поданих ними у складі своїх тендерних пропозицій. Разом з тим, звернув увагу суду на те, що оскаржуваний висновок ДАСУ підписаний посадовою особою відповідача із застосуванням удосконаленого, а не кваліфікованого електронного підпису, що свідчить про порушення відповідачем вимог абзацу другого частини другої статті 17 Закону України «Про електронні довірчі послуги».

17.08.2021 на адресу суду надійшли письмові пояснення ТОВ «Бейкер Тіллі Україна» щодо відзиву на позовну заяву, за змістом яких представником третьої особи викладено свої аргументи і міркування на підтримку позову. Представник ТОВ «Бейкер Тіллі Україна» пояснив, що на виконання вимог пункту 1 розділу 3 тендерної документації для закупівлі №UA-2020-12-22-000018-a, Товариство подало свою тендерну пропозицію та документи для її оцінки у вигляді електронних документів із накладеними удосконаленими електронним підписами, що підтверджується результатами перевірки останніх на офіційному вебсайті Центрального засвідчувального органу, а також узгоджується із вимогами постанови Кабінету Міністрів України від 03.03.2020 №193. У зв`язку з цим, на переконання представника третьої особи, у Держаудитслужби були відсутні законні підстави для зобов`язання замовника [ДК «Укроборонпром»] усунути порушення законодавства у сфері публічних закупівель, а запропонований в оскаржуваному висновку спосіб порушує баланс та провокує нові порушення прав. Також вважає, що оспорюваний висновок прийнято відповідачем без дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи позивача і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення.

Інших заяв по суті справи від сторін не надійшло.

Законом України від 13.12.2022 №2825-IX, який набрав чинності 15.12.2022, ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва (стаття 1).

На виконання вимог частини третьої статті 29 Кодексу адміністративного судочинства України, Закону України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду»» від 16.07.2024 №3863-IX, з урахуванням Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 №399, у зв`язку з ліквідацією Окружного адміністративного суду міста Києва, судову справу №640/11214/21 передано на розгляд та вирішення Рівненському окружному адміністративному суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.03.2025, для розгляду адміністративної справи №640/11214/21 призначено суддю Друзенко Н.В.

Ухвалою суду від 10.03.2025 адміністративну справу №640/11214/21 прийнято до провадження судді Друзенко Н.В. та вирішено розгляд справи здійснювати зі стадії розгляду справи по суті, з урахуванням особливостей, визначених статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвалою суду від 04.04.2025 замінено позивача по справі №640/11214/21 Державний концерн «Укроборонпром» на правонаступника Акціонерне товариство «Українська оборонна промисловість» ().

В силу приписів частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши наявні у справі матеріали, повно та всебічно з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду й вирішення спору по суті, перевіривши їх дослідженими доказами, суд встановив наступне.

Рішенням уповноваженої особи ДК «Укроборонпром» від 22.12.2020 (протокол №162) затверджено тендерну документацію для проведення процедури відкритих торгів з публікацією англійською мовою за предметом закупівлі: «Послуги незалежного аудиту Державного концерну «Укроборонпром» та його підприємств із залученням міжнародних експертів за 2020 та 2021 роки», код за Державним класифікатором 021:2015 «Єдиний закупівельний словник»: 79210000-9 Бухгалтерські та аудиторські послуги (далі Тендерна документація).

Того ж дня, ДК «Укроборонпром» розпочата процедура публічної закупівлі послуг за предметом «Послуги незалежного аудиту Державного концерну «Укроборонпром» та його підприємств із залученням міжнародних експертів за 2020 та 2021 роки» шляхом оприлюднення в інформаційно-телекомунікаційній системі «Prozorro» оголошення про проведення відкритих торгів з публікацією англійською мовою (єдиний унікальний номер закупівлі UA-2020-12-22-000018-a), за змістом якого, зокрема: очікувана вартість предмета закупівлі 34000000,00 грн (без ПДВ); кінцевий строк подання тендерних пропозицій 05.02.2021, дата та час розкриття тендерних пропозицій 05.02.2021 00:00; вид та умови надання забезпечення пропозицій учасників відсутні; розмір надання забезпечення пропозицій учасників відсутній; дата та час проведення електронного аукціону 23.02.2021 13:15.

Рішеннями уповноваженої особи ДК «Укроборонпром» від 11.01.2021 (протокол №4) та від 20.01.2021 (протокол №7) внесено та затверджено зміни до Тендерної документації для закупівлі №UA-2020-12-22-000018-a, у зв`язку з чим замовником оприлюднено на вебпорталі «Prozorro» нові редакції тендерних документацій та відповідні переліки змін до них (а.с.19-48).

12.02.2021 в електронній системі закупівель ДК «Укроборонпром» оприлюднений протокол розгляду тендерних пропозицій учасників процедури закупівлі №UA-2020-12-22-000018-a, відповідно до якого до електронного аукціону замовником допущено двох учасників, а саме: ТОВ «БДО» і ТОВ «Бейкер Тіллі Україна».

За результатами електронного аукціону, проведеного системою «Prozorro» 23.02.2021, найбільш економічно вигідною визначено тендерну пропозицію учасника ТОВ «Бейкер Тіллі Україна», остаточна ціна якої склала 12900000,00 грн (без ПДВ).

З огляду на відповідність поданих у складі тендерної пропозиції учасника ТОВ «Бейкер Тіллі Україна» документів вимогам Тендерної документації, з урахуванням результатів електронного аукціону та обґрунтування аномально низької ціни тендерної пропозиції, 25.02.2021 уповноваженою особою ДК «Укроборонпром» прийнято рішення про намір укласти договір про закупівлю з переможцем, яке того ж дня оприлюднено на вебпорталі «Prozorro».

За результатами проведеної процедури закупівлі, 16.03.2021 між ДК «Укроборонпром» і ТОВ «Бейкер Тіллі Україна» як переможцем закупівлі укладено Договір №UOP-9.1.3-47-Д-21, предметом якого визначено послуги незалежного аудиту із залученням міжнародних експертів загальною вартістю 15480000,00 грн з ПДВ (а.с.49-69).

Суд відзначає, що відомості та інформація, розміщені в інформаційно-телекомунікаційній системі «Prozorro», є відкритими і знаходяться у вільному доступі.

На підставі наказу заступника голови Державної аудиторської служби України «Про початок моніторингу процедур закупівель» від 16.03.2021 №78, відповідачем розпочато моніторинг, зокрема, закупівлі №UA-2020-12-22-000018-a. При цьому, згідно з додатком до цього наказу, підставою для здійснення такого моніторингу визначено виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель (а.с.114-118).

Зазначений наказ оприлюднений в електронній системі закупівель 16.03.2021.

06.04.2021 заступником голови Держаудитслужби затверджено оскаржуваний висновок №311 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-12-22-000018-a, відповідно до якого за наслідками проведеного моніторингу відповідачем установлено наступне порушення: за результатами аналізу питання дотримання законодавства у сфері публічних закупівель щодо розгляду тендерних пропозицій ТОВ «БДО» та ТОВ «Бейкер Тіллі Україна» установлено порушення вимог абзацу третього пункту 1 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі».

У той же час, за результатами аналізу питань дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності тендерної документації вимогам Закону та внесення змін до неї, своєчасності надання відповіді на вимоги про усунення порушення, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця контролюючим органом порушень не встановлено.

Враховуючи виявлене порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Держаудитслужба зобов`язала замовника здійснити заходи щодо усунення порушення шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів (а.с.15-18; 119-122).

Зазначений висновок оприлюднений відповідачем у системі «Prozorro» 06.04.2021.

Не погоджуючись зі спірним висновком про результати моніторингу процедури закупівлі, 09.04.2021 уповноваженою особою ДК «Укроборонпром» опубліковано в електронній системі закупівель аргументовані заперечення щодо останнього.

Водночас, вважаючи висновок відповідача від 06.04.2021 №311 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-12-22-000018-a протиправним, позивач звернувся до суду з цим позовом, з відображенням такого оскарження у системі «Prozorro».

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 №2939-XII (далі Закон №2939-XII).

Згідно з частиною першою статті 1 Закону №2939-XII (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.

Положеннями статті 2 Закону №2939-ХІІ визначено, що головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Статтею 5 Закону №2939-ХІІ передбачено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Постановою Кабінету Міністрів України «Про утворення Державної аудиторської служби України» від 28.10.2015 №868 утворено Державну аудиторську службу України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів, реорганізувавши Державну фінансову інспекцію шляхом перетворення.

Пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі Положення №43; у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), передбачено, що Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Одним із основних завдань Держаудитслужби є здійснення державного фінансового контролю, спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового, результативного використання та збереження державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, досягнення економії бюджетних коштів (підпункт 3 пункту 3 цього Положення).

При цьому, пунктом 4 Положення №43 встановлено, що Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань, зокрема:

2) здійснює контроль у міністерствах, інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах, суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи); (…)

3) реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель;

4) здійснює контроль за:

- цільовим, ефективним використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів;

- досягненням економії бюджетних коштів і результативності в діяльності розпорядників бюджетних коштів; (…)

- дотриманням законодавства про закупівлі (…).

Відповідно до пункту 7 цього ж Положення, Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Держаудитслужба в межах повноважень, передбачених законом, на основі і на виконання Конституції та законів України, актів Президента України та постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, актів Кабінету Міністрів України, наказів Мінфіну видає накази організаційно-розпорядчого характеру, організовує та контролює їх виконання (пункт 9 Положення №43).

Таким чином, суд зазначає, що Держаудитслужба уповноважена на здійснення контролю за дотриманням законодавства у сфері публічних закупівель, зокрема, шляхом здійснення моніторингу закупівель.

З матеріалів даної адміністративної справи судом установлено, що моніторинг публічної закупівлі №UA-2020-12-22-000018-a відповідачем розпочато на підставі наказу заступника голови ДАСУ «Про початок моніторингу процедур закупівель» від 16.03.2021 №78. При цьому, підставою для проведення такого моніторингу визначено пункт 4 частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме: виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель (а.с.114-118).

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що Держаудитслужбою правомірно здійснено контроль за дотриманням законодавства про закупівлі шляхом проведення моніторингу публічної закупівлі №UA-2020-12-22-000018-a, оголошеної ДК «Укроборонпром» як юридичною особою, яка забезпечує потреби держави або територіальної громади (в розумінні згаданого вище Закону).

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначає Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VIII (далі Закон №922-VIII; у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Так, відповідно до пункту 14 частини першої статті 1 Закону №922-VIIІ, моніторинг процедури закупівлі аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

У свою чергу, за змістом частини першої статті 8 Закону №922-VIII, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків;

2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю (частина друга статті 8 Закону №922-VIII).

Згідно з частиною третьою статті 8 Закону №922-VIII, повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Частиною четвертою статті 8 згаданого Закону встановлено, що строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

При цьому, протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.

Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі (частина п`ята статті 8 вказаного Закону) .

Відповідно до частин шостої, сьомої статті 8 Закону №922-VIII, за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

За правилами частини восьмої статті 8 цього ж Закону, замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Разом з тим, у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження (частина десята статті 8 Закону №922-VIII).

Відповідно до частини дев`ятнадцятої статті 8 Закону №922-VIII, форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Суд зазначає, що форма висновку про результати моніторингу закупівлі та порядок його заповнення визначаються наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 №552, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 01.10.2020 за №958/35241 (далі Порядок №552; у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Пунктами 3-5 розділу І Порядку №552 передбачено, що висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Підпис та затвердження висновку здійснюється шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису з дотриманням вимог законодавства в сфері електронного документообігу та електронних довірчих послуг.

Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі.

Враховуючи викладене вище, а також підставу заявленого позову в межах цієї справи, саме зміст оскаржуваного висновку підлягає аналізу та оцінці судом.

При цьому, суд враховує, що зміст спірного висновку, який є індивідуально-правовим актом та породжує права і обов`язки для позивача як замовника у розумінні Закону №922-VIII, має відповідати вимогам, визначеним статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України. В силу вимог вказаної статті, обґрунтованість є однією з обов`язкових ознак рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, що підлягає встановленню адміністративним судом.

Так, відповідно до пункту 1 констатуючої частини оскаржуваного висновку, предметом проведеного відповідачем моніторингу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону №922-VIII та внесення змін до неї, своєчасності надання відповіді на вимоги про усунення порушення, розгляду тендерних пропозицій, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця.

Під час моніторингу Держаудитслужбою проаналізовано: річний план закупівель ДК «Укроборонпром» (замовник) на 2021 рік, оголошення про проведення відкритих торгів, тендерну документацію, затверджену рішенням уповноваженої особи замовника протокол від 20.01.2021 №7, вимоги про усунення порушення, протоколи розгляду тендерних пропозицій, реєстри отриманих тендерних пропозицій, тендерні пропозиції ТОВ «БДО» і ТОВ «Бейкер Тіллі Україна», протокол розгляду тендерних пропозицій, реєстр отриманих тендерних пропозицій, протокол розкриття тендерних пропозицій, обґрунтування аномально низької ціни, повідомлення про намір укласти договір від 25.02.2021, договір від 16.03.2021 №UOP-9.1.3-47-Д-21.

В ході моніторингу відповідачем установлено, що у пункті 1 розділу 3 «Інструкція з підготовки тендерних пропозицій» Тендерної документації замовник передбачив, що з метою подання тендерних пропозицій та їх оцінки документи, які вимагаються замовником у Додатку №1 до Тендерної документації та дані створюються та подаються з урахуванням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги» (Закон №2155). Замовником не вимагається від учасників засвідчувати документи (матеріали та інформацію), що подаються у складі тендерної пропозиції, печаткою та підписом уповноваженої особи, якщо такі документи (матеріали та інформація) надані у формі електронного документа через електронну систему закупівель із накладанням кваліфікованого електронного підпису/електронного цифрового підпису. Відповідно до Закону №2155, кваліфікований електронний підпис удосконалений електронний підпис, який створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа. Удосконалений електронний підпис електронний підпис, створений за результатом криптографічного перетворення електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис, з використанням засобу удосконаленого електронного підпису та особистого ключа, однозначно пов`язаного з підписувачем, і який дає змогу здійснити електронну ідентифікацію підписувача та виявити порушення цілісності електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис. Учасники ТОВ «БДО» та ТОВ «Бейкер Тіллі Україна» подали свої тендерні пропозиції з накладенням електронного цифрового підпису. При цьому, під час перевірки зазначених електронних цифрових підписів на сайті Центрального засвідчувального органу (https://czo.gov.ua/verify) установлено, що тип носія особистих ключів «незахищений/удосконалений», що свідчить про накладення на тендерні пропозиції учасників ТОВ «БДО» та ТОВ «Бейкер Тіллі Україна» електронних підписів, які не можуть вважатися кваліфікованими та, що не відповідає вимогам пункту 1 розділу 3 «Інструкція з підготовки тендерних пропозицій» Тендерної документації. Проте, на порушення вимог абзацу третього пункту 1 частини першої статті 31 Закону №922-VIII, замовник не відхилив тендерні пропозиції учасників ТОВ «БДО» та ТОВ «Бейкер Тіллі Україна», як такі, що не відповідають встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 Закону №922-VIII вимогам до учасника відповідно до законодавства, та допустив їх до оцінки. Відповідно до пункту 3 частини другої статті 32 Закону №922-VIII, тендер автоматично відміняється електронною системою закупівель у разі відхилення всіх тендерних пропозицій згідно з цим Законом.

Аналізуючи встановлене відповідачем порушення та зроблені у зв`язку з цим висновки, суд враховує, що відповідно до пункту 32 частини першої статті 1 Закону №922-VIII, тендерна пропозиція пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

Згідно з частинами першою, другою статті 26 згаданого Закону, тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, наявність/відсутність підстав, установлених у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та шляхом завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації.

Електронна система закупівель автоматично формує та надсилає повідомлення учаснику про отримання його тендерної пропозиції із зазначенням дати та часу. Електронна система закупівель повинна забезпечити можливість подання тендерної пропозиції/пропозиції всім особам на рівних умовах.

Кожен учасник має право подати тільки одну тендерну пропозицію (у тому числі до визначеної в тендерній документації частини предмета закупівлі (лота).

За правилами частини третьої статті 12 Закону №922-VIII, під час використання електронної системи закупівель з метою подання тендерних пропозицій/пропозицій та їх оцінки документи та дані створюються та подаються з урахуванням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги».

Відповідно до частини першої статті 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги» від 05.10.2017 №2155-VIII (далі Закон №2155-VIII; назва закону та його норми застосовуються судом у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин):

12) електронний підпис електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис;

23) кваліфікований електронний підпис удосконалений електронний підпис, який створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа;

25) кваліфікований сертифікат відкритого ключа - сертифікат відкритого ключа, який видається кваліфікованим надавачем електронних довірчих послуг, засвідчувальним центром або центральним засвідчувальним органом і відповідає вимогам цього Закону;

44) удосконалений електронний підпис електронний підпис, створений за результатом криптографічного перетворення електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис, з використанням засобу удосконаленого електронного підпису та особистого ключа, однозначно пов`язаного з підписувачем, і який дає змогу здійснити електронну ідентифікацію підписувача та виявити порушення цілісності електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис.

При цьому, процедуру розміщення інформації про публічні закупівлі, яка оприлюднюється на вебпорталі Уповноваженого органу у складі електронної системи закупівель, подання інформації, документів, звернень та скарг, одержання повідомлень через електронну систему закупівель визначає Порядок розміщення інформації про публічні закупівлі, затверджений наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11.06.2020 №1082, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 01.07.2020 за №610/34893 (далі Порядок №1082).

Пунктом 3 Порядку №1082 (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) визначено, що розміщення інформації в електронній системі закупівель здійснюється замовником/ЦЗО/учасником/постачальником / органом оскарження / органами державного фінансового контролю шляхом заповнення електронних полів, визначених адміністратором і реалізованих в електронній системі закупівель, та завантаження відповідних документів через автоматизоване робоче місце замовника/ЦЗО/учасника/постачальника / органу оскарження / органів державного фінансового контролю.

У разі, якщо інформація, розміщена в електронній системі закупівель шляхом завантаження документів, містить відомості, що відрізняються від тих, які розміщені шляхом заповнення електронних полів, автентичною вважається інформація, розміщена шляхом заповнення електронних полів.

Після внесення інформації в електронні поля, на неї накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи. Інформація, що заповнюється в електронних полях, може відображатися на вебпорталі у вигляді документа, доступного для друку.

Оприлюднення інформації на вебпорталі здійснюється електронною системою закупівель автоматично.

Разом з тим, слід врахувати, що 03.03.2020, з метою забезпечення доступності електронних довірчих послуг, Кабінетом Міністрів України була прийнята постанова №193 (далі Постанова №193; втратила чинність на підставі постанови КМУ від 10.12.2024 №1408), якою Уряд погодився з пропозицією Міністерства цифрової трансформації та Адміністрації Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації стосовно реалізації експериментального проекту щодо забезпечення можливості використання удосконалених електронних підписів і печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів (далі - експериментальний проект).

Визначив, що експериментальний проект реалізується до дня набрання чинності змінами до Закону України «Про електронні довірчі послуги» щодо врегулювання використання удосконалених електронних підписів і печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів, але не пізніше ніж до 31.12.2021 (пункт 1; у подальшому, дію експериментального проекту було продовжено до 05.03.2022 шляхом внесення змін до тексту цієї постанови Уряду).

Підпунктом 1 пункту 3 Постанови №193 установлювалось, що у період дії експериментального проекту:

1) удосконалені електронні підписи чи печатки, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів, що відповідають затвердженим пунктом 2 цієї постанови вимогам, можуть використовуватися користувачами електронних довірчих послуг для здійснення електронної взаємодії, електронної ідентифікації та автентифікації фізичних, юридичних осіб і представників юридичних осіб у разі, коли законодавством передбачено використання виключно кваліфікованих електронних підписів чи печаток (кваліфікованих електронних довірчих послуг) або засобів електронної ідентифікації з високим рівнем довіри (…).

Наведене дає суду підстави для висновку, що станом на день оголошення ДК «Укроборонпром» процедури відкритих торгів №UA-2020-12-22-000018-a [22.12.2020], законодавство у сфері публічних закупівель містило правові положення, які установлювали необхідність накладення учасником процедури закупівлі на його тендерну пропозицію, а також інформацію, внесену ним в електронні поля системи закупівель, кваліфікованого електронного підпису або удосконаленого електронного підпису, який базується на кваліфікованому сертифікаті відкритих ключів, посадової особи такого учасника, з урахуванням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги».

Водночас, суд зауважує, що згідно з наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 07.04.2020 №648, інформаційно-телекомунікаційну систему «PROZORRO» (за адресою в мережі Інтернет: www.prozorro.gov.ua) визначено вебпорталом Уповноваженого органу з питань закупівель, а відповідальним за забезпечення функціонування та наповнення вебпорталу Державне підприємство «Прозорро» (далі ДП «Прозорро»).

На виконання вимог Порядку №1082, 24.03.2021 ДП «Прозорро» опубліковано інформацію щодо фактичної реалізації технічного функціоналу, який забезпечив можливість учасникам публічних закупівель з 12.04.2021 при поданні тендерних пропозицій/пропозицій (в усіх конкурентних закупівлях, окрім допорогових) в обов`язковому порядку накладати електронний підпис посадової особи учасника, уповноваженої на підписання тендерної пропозиції / пропозиції під час її подання через авторизований електронний майданчик.

Таким чином, суд зазначає, що саме з 12.04.2021 учасники конкурентних закупівель (в розумінні Закону №922-VIII) були зобов`язані при поданні своїх тендерних пропозицій / пропозицій накладати електронний підпис посадової особи, уповноваженої на підписання тендерної пропозиції / пропозиції такого учасника, під час її подання через авторизований електронний майданчик.

Відповідно, до вказаної дати, подання тендерної пропозиції / пропозиції учасником публічної закупівлі могло здійснюватись без накладення електронного підпису посадової особи такого учасника, залежно від того, чи встановлено замовником відповідну вимогу в тендерній документації.

Положеннями абзацу першого частини третьої статті 22 Закону №922-VIII визначено, що тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

З аналізу змісту Тендерної документації для закупівлі №UA-2020-12-22-000018-a (зі змінами від 20.01.2021) судом установлено, що у пункті 1 розділу 3 цієї документації замовником передбачено, що «тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, наявність/відсутність підстав, установлених у статті 17 Закону. Під час використання електронної системи закупівель з метою подання тендерних пропозицій та їх оцінки документи, які вимагаються замовником у Додатку №1 до Тендерної документації, та дані створюються та подаються з урахуванням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги».

Створити та підписати електронний документ за допомогою кваліфікованого електронного підпису можна за допомогою загальнодоступних програмних комплексів (…).

Замовником не вимагається від учасників засвідчувати документи (матеріали та інформацію), що подаються у складі тендерної пропозиції, печаткою та підписом уповноваженої особи, якщо такі документи (матеріали та інформація) надані у формі електронного документа через електронну систему закупівель із накладанням кваліфікованого електронного підпису/електронного цифрового підпису».

Крім того, згідно з приміткою додатку 1 до Тендерної документації, всі додатки та/або довідки, які надаються (завантажуються) у складі тендерної пропозиції, повинні містити печатку (за наявності) та підпис уповноваженої особи учасника або можуть бути надані у вигляді електронного документу (підписані КЕП/ЕЦП службової (посадової) особи учасника, яка підписала тендерну пропозицію. У такому випадку КЕП/ЕЦП повинен бути саме тієї особи, документи щодо повноваження на підпис якої надано у складі пропозиції.

З огляду на зміст наведених вище положень Тендерної документації, на переконання суду, при складанні цього документа ДК «Укроборонпром» як замовником закупівлі дотримано вимог Закону №922-VIII і Порядку №1082, з урахуванням Постанови №193, в частині визначення способу і порядку подання учасниками процедури закупівлі їх тендерних пропозицій.

Суд погоджується з твердженнями сторони позивача щодо встановлення замовником у Тендерній документації трьох альтернативних способів (варіантів) подання учасниками відкритих торгів своїх тендерних пропозицій (без накладення електронного підпису / з накладенням кваліфікованого електронного підпису уповноваженої посадової особи учасника / з накладенням удосконаленого електронного підпису уповноваженої посадової особи учасника), кожен з яких вважатиметься належним.

Матеріалами справи підтверджується, що при поданні учасниками ТОВ «БДО» і ТОВ «Бейкер Тіллі Україна» тендерних пропозицій в рамках публічної закупівлі №UA-2020-12-22-000018-a, на документи, подані у складі таких пропозицій, посадовими особами цих учасників були накладені електронні підписи, за результатами перевірки яких на офіційному вебсайті Центрального засвідчувального органу встановлено, зокрема, що: тип носія особистого ключа незахищений; тип підпису удосконалений; сертифікат кваліфікований.

Наведене узгоджується також зі змістом спірного висновку відповідача.

Отже, вказані тендерні пропозиції подано учасниками закупівлі з накладенням удосконалених електронних підписів, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів, можливість використання яких передбачалася Постановою №193 станом на час оцінки замовником цих пропозицій.

За таких обставин, суд вважає обґрунтованими доводи сторони позивача щодо відповідності тендерних пропозицій учасників ТОВ «БДО» і ТОВ «Бейкер Тіллі Україна» вимогам Тендерної документації для закупівлі №UA-2020-12-22-000018-a, а відтак, і щодо наявності підстав для допущення замовником таких тендерних пропозицій до електронного аукціону.

У той же час, суд критично оцінює висновок ДАСУ щодо невідповідності вимогам пункту 1 розділу 3 «Інструкція з підготовки тендерних пропозицій» Тендерної документації тендерних пропозицій учасників ТОВ «БДО» і ТОВ «Бейкер Тіллі Україна», оскільки накладення учасниками відкритих торгів №UA-2020-12-22-000018-a кваліфікованого електронного підпису на документи у складі таких пропозицій визначено замовником лише як один з можливих способів їх подання. При цьому, вибір конкретного способу подання тендерних пропозицій, у такому випадку, залежав виключно від волі учасника закупівлі.

За правилами абзацу третього пункту 1 частини першої статті 31 Закону №922-VIII, замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства.

Враховуючи викладені вище законодавчі положення [чинні на час виникнення між сторонами справи спірних правовідносин], а також встановлені фактичні обставини справи, суд дійшов висновку щодо необґрунтованості й безпідставності установленого в констатуючій частині спірного висновку ДАСУ порушення, що, у свою чергу, свідчить про відсутність у ДК «Укроборонпром» правових підстав для відхилення тендерних пропозицій учасників ТОВ «БДО» і ТОВ «Бейкер Тіллі Україна» із застосуванням норми абзацу третього пункту 1 частини першої статті 31 Закону №922-VIII.

Таким чином, оскаржуваний висновок Держаудитслужби в частині порушення замовником вимог абзацу третього пункту 1 частини першої статті 31 Закону №922-VIII є необґрунтованим.

Стосовно дотримання відповідачем установлених законодавством вимог щодо форми й змісту висновку про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2020-12-22-000018-a, суд враховує таке.

Як уже вказано вище судом, у висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю (абзаци перший, другий частини сьомої статті 8 Закону №922-VIII).

Наведене узгоджується зі змістом розділів ІІ та ІІІ Порядку №552.

При цьому, за змістом пунктів 2, 3 розділу ІІІ Порядку №552, у пункті 2 заповнюється висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися. У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Так, згідно з пунктом 2 констатуючої частини спірного висновку: за результатами аналізу питання дотримання законодавства у сфері публічних закупівель щодо розгляду тендерних пропозицій ТОВ «БДО» та ТОВ «Бейкер Тіллі Україна» установлено порушення вимог абзацу третього пункту 1 частини першої статті 31 Закону №922-VIII (…).

У зв`язку з цим, у пункті 3 констатуючої частини оскаржуваного висновку, Держаудитслужба, керуючись статтями 2 та 5 Закону №2939-XII, зобов`язала ДК «Укроборонпром» здійснити заходи щодо усунення порушення шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

У позовній заяві представник позивача стверджує про протиправність висунутої контролюючим органом вимоги, оскільки укладення Договору від 16.03.2021 №UOP-9.1.3-47-Д-21 передувало висновку ДАСУ, а норми Закону №922-VIII не передбачають процедури усунення виявлених порушень процедури закупівлі після визначення переможця такої закупівлі та укладення із ним договору про закупівлю.

Аргументи аналогічного змісту наведено також і представником ТОВ «Бейкер Тіллі Україна» у письмових поясненнях третьої особи щодо відзиву на позовну заяву, який також стверджує про нечіткість і неконкретизованість визначеного контролюючим органом зобов`язання, що може призвести до нових порушень з боку замовника.

Водночас, представник відповідача у відзиві на позовну заяву не погоджується із такою позицією сторони позивача та наголошує на правомірності, чіткості й пропорційності визначеного у спірному висновку зобов`язання (способу) щодо усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель.

В контексті наведеного суд зазначає, що відповідно до частини шостої статті 8 Закону №922-VIII, за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Виходячи із структури та змісту частини восьмої статті 8 цього Закону, саме замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки.

При цьому, вказаною правовою нормою визначено порядок дій замовника публічної закупівлі в разі виявлення за наслідками проведення моніторингу порушень чинного законодавства при здійсненні такої закупівлі. Законодавцем диспозитивно визначено варіанти правомірної поведінки замовника при усунені порушень, зазначених у висновку, зокрема, шляхом оприлюднення через електронну систему закупівель інформації та/або документів, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументованих заперечень до висновку, або інформації про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Враховуючи викладене, Законом №922-VIII на відповідача [орган державного фінансового контролю] покладений обов`язок зазначити варіанти правомірної поведінки, тобто замовнику дається право вибору: вжити заходів щодо розірвання договору, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або надати аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

Варіант усунення порушення шляхом розірвання договору направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан. У разі недотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог, зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону №922-VIII повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим.

Отже, у разі недотримання вимог Закону №922-VIII, відносини між переможцем закупівлі та замовником взагалі б не виникли, та договір про закупівлю не було б укладено.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону №922-VIII, договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Статтею 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Згідно з частиною другою статті 16 Цивільного кодексу України, одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.

За правилами частини першої статті 215 Цивільного кодексу України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою третьою, п`ятою статті 203 цього Кодексу.

Таким чином, укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому невідхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору, є підставою для розірвання такого договору.

Правові висновки в частині оцінки способу усунення порушення, виявленого моніторингом, були висловлені Верховним Судом у подібних правовідносинах, зокрема, у постановах від 01.02.2024 у справі №260/3428/21, від 19.04.2024 у справі №500/4553/22, від 31.10.2024 у справі №160/18653/22, від 28.04.2025 у справі №160/1063/23 та багатьох інших. Висновки у наведених справах є релевантними обставинам цієї справи та, в силу положень частини п`ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, враховуються судом при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин в межах цієї адміністративної справи.

У наведених вище справах Верховний Суд досліджував питання обрання органом Держаудитслужби способу усунення порушень, виявлених моніторингом, у випадках, подібних спірному, коли моніторинг процедури закупівлі був проведений протягом періоду, визначеного абзацом другим частини першої статті 8 Закону №922-VІІІ, однак припав на період після укладення договору за результатами проведення процедури закупівлі, тобто на період його дії.

Так, Верховний Суд констатував, що виявлені моніторингом процедурні порушення Закону №922-VІІІ на цьому етапі неможливо усунути, однак, якщо суттєвість наслідків для особливостей перебігу процедури публічної закупівлі вплинула на дієвість принципів здійснення публічних закупівель, закріплених статтею 5 Закону №922-VІІІ, то у разі дотримання замовником вимог Закону №922-VIII (шляхом відміни тендеру замовником згідно з частиною першою статті 32 чи відхилення тендерної пропозиції) відносини між переможцем закупівлі та замовником взагалі б не виникли та договір не було б укладено.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 02.08.2023 у справі №924/1288/21 виснувала, що якщо публічна закупівля завершується оформленням відповідного господарського договору, то оскаржити можна такий договір, а вимога про визнання недійсною закупівлі не є ефективним способом захисту. При цьому, оскільки процедура закупівлі завершується укладенням договору, рішення уповноваженої особи замовника, оформлене відповідним протоколом, є таким, що вичерпало дію фактом його виконання (укладенням договору).

У справі №924/1288/21 Велика Палата Верховного Суду констатувала, що у випадку порушення вимог законодавства при укладенні договору про закупівлю, за винятком тих, що передбачені статтею 43 «Нікчемність договору про закупівлю» Закону №922-VІІІ, такий договір може бути визнаний недійсним в судовому порядку на підставі статей 203, 215 Цивільного кодексу України, тобто є оспорюваним.

За таких обставин, Верховний Суд виснував, що з урахуванням суті констатованих порушень, наявність яких унеможливлювала проведення процедури публічної закупівлі та укладення договору із зазначеним учасником, обираючи способом усунення виявлених моніторингом порушень шляхом зобов`язання з урахуванням положень Цивільного та Господарського кодексів України вжити заходів щодо розірвання договору чи припинення його дії, орган державного фінансового контролю достатньою мірою конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, що свідчить про його чіткість та визначеність, а сам спосіб є пропорційним допущеному порушенню.

З урахуванням наведеного, суд критично оцінює твердження сторони позивача та третьої особи щодо нечіткості і неконкретизованості визначеного відповідачем у спірному висновку заходу (способу) усунення виявленого порушення у сфері публічних закупівель.

Суд зазначає, що зобов`язуючи замовника [ДК «Укроборонпром»] здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом розірвання договору [Договір від 16.03.2021 №UOP-9.1.3-47-Д-21] з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, Держаудитслужба достатньою мірою конкретизувала, яких саме заходів має вжити позивач, що свідчить про його чіткість та визначеність.

Поряд з цим, оскільки в ході розгляду даної справи судом установлено необґрунтованість й безпідставність виявленого відповідачем порушення, визначене у пункті 3 спірного висновку зобов`язання щодо його усунення не може вважатися обґрунтованим та правомірним.

З огляду на положення частини сьомої статті 8 Закону №922-VIII та пункту 3 розділу ІІІ Порядку №552, слід відзначити, що зобов`язання щодо усунення виявленого порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель зазначається у висновку органу державного фінансового контролю виключно у випадку встановлення ним такого порушення (порушень). При цьому, визначення такого зобов`язання для замовника є обов`язком, а не правом контролюючого органу.

У той же час, у разі, якщо за результатами проведеного моніторингу закупівлі органом державного фінансового контролю не встановлено будь-яких порушень, контролюючий орган не наділений повноваженням установлювати у висновку будь-які зобов`язання для замовника.

Також, суд не погоджується із доводами сторони позивача і третьої особи в частині того, що норми Закону №922-VIII не передбачають процедури усунення виявлених порушень після визнання переможця процедури закупівлі та укладення з ним договору, а тому виконання такої вимоги є неможливим, з огляду на таке.

Відповідно до пункту 14 частини першої статті 1 Закону №922-VIII, моніторинг процедури закупівлі це аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Частиною першою статті 8 Закону №922-VIII регламентовано, що моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Отже, у разі, якщо моніторинг процедури закупівлі відповідачем проведено під час дії укладеного договору про закупівлю, то і вимога про усунення виявлених порушень, заявлена у такий період, підлягала б виконанню позивачем (за умови правомірності висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, чого у даному випадку відповідачем не доведено).

Що стосується доводів представника позивача про порушення відповідачем вимог щодо підписання та затвердження оскаржуваного висновку, суд враховує наступне.

Абзацом другим частини другої статті 17 Закону №2155-VIII (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) установлювалось, що органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, державні реєстратори, нотаріуси та інші суб`єкти, уповноважені державою на здійснення функцій державного реєстратора, для засвідчення чинності відкритого ключа використовують лише кваліфікований сертифікат відкритого ключа, а для реалізації повноважень, спрямованих на набуття, зміну чи припинення прав та/або обов`язків фізичної або юридичної особи відповідно до закону, застосовують виключно засоби кваліфікованого електронного підпису чи печатки, які мають вбудовані апаратно-програмні засоби, що забезпечують захист записаних на них даних від несанкціонованого доступу, від безпосереднього ознайомлення із значенням параметрів особистих ключів та їх копіювання.

А за правилами пунктів 4 та 5 розділу І Порядку №552, підпис та затвердження висновку здійснюється шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису з дотриманням вимог законодавства в сфері електронного документообігу та електронних довірчих послуг.

Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі.

Отже, у спірний період, вчинення уповноваженою посадовою особою органу державного фінансового контролю дій, пов`язаних з підписанням та затвердженням висновку про результати моніторингу закупівлі, а також його наступного оприлюднення на офіційному вебпорталі Уповноваженого органу, мало здійснюватись шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису з дотриманням вимог законодавства в сфері електронного документообігу та електронних довірчих послуг.

У той же час, змістом позовної заяви підтверджується, а відповідачем у відзиві не заперечується, що при підписанні (затвердженні) та оприлюдненні спірного висновку заступником голови Держаудитслужби Олександром Шкуропатом накладено на останній удосконалений електронний підпис, який базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа (тип носія особистого ключа незахищений; тип підпису удосконалений; сертифікат кваліфікований), і який не може вважатися кваліфікованим у розумінні Закону №2155-VIII.

Суд також звертає увагу, що підпунктом 1 пункту 3 Постанови №193 (у редакції від 23.03.2021) установлювалося, що удосконалені електронні підписи чи печатки, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів, що відповідають затвердженим пунктом 2 цієї постанови вимогам, можуть використовуватися користувачами електронних довірчих послуг для здійснення електронної взаємодії, електронної ідентифікації та автентифікації фізичних, юридичних осіб і представників юридичних осіб у разі, коли законодавством передбачено використання виключно кваліфікованих електронних підписів чи печаток (засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки, кваліфікованих електронних довірчих послуг) або засобів електронної ідентифікації з високим рівнем довіри, крім:

використання кваліфікованих електронних підписів чи печаток для реалізації органами державної влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами та організаціями державної форми власності, державними реєстраторами, нотаріусами та іншими суб`єктами, уповноваженими державою на здійснення функцій державного реєстратора, повноважень, спрямованих на набуття, зміну чи припинення прав та/або обов`язків фізичної або юридичної особи відповідно до закону (…).

Підсумовуючи викладене, суд погоджується з доводами сторони позивача щодо порушення відповідачем приписів абзацу другого частини другої статті 17 Закону №2155-VIII та пунктів 4, 5 розділу І Порядку №552 при підписанні, затвердженні та оприлюдненні оскаржуваного висновку від 06.04.2021 №311 в електронній системі закупівель.

Суд відзначає, що загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав їх прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів їх прийняття, чого у даній справі відповідачем зроблено не було.

За наведених вище обставин у їх сукупності, спірний висновок відповідача не може вважатися обґрунтованим та правомірним, а тому він підлягає скасуванню судом як протиправний.

Інші доводи та аргументи учасників справи не спростовують висновків суду за результатами розгляду справи по суті.

Положеннями частини першої статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

За приписами частини другої статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України, статті 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини», суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ).

Відповідно до правової позиції ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформованої, зокрема, у справах «Салов проти України» (заява №65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява №63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява №4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Також, згідно з пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

За правилами частини першої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до положень частин першої та другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що Держаудитслужба, приймаючи оскаржуваний висновок, діяла протиправно, тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття такого рішення. Відповідач як суб`єкт владних повноважень не довів повноти виявленого ним порушення позивача у сфері публічних закупівель та не дотримався визначеного законодавством порядку підписання, затвердження та оприлюднення спірного рішення в електронній системі закупівель, що доводить протиправність оскаржуваного висновку та, як наслідок, необхідність його скасування судом, що відповідає меті адміністративного судочинства при вирішенні спорів цієї категорії.

Натомість, доводи та аргументи представника позивача, якими останній обґрунтовував заявлені позовні вимоги, знайшли своє підтвердження за наслідками розгляду справи по суті, а тому, позов Акціонерного товариства «Українська оборонна промисловість» як правонаступника Державного концерну «Укроборонпром» слід задовольнити повністю.

За правилами частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень у конкретних спірних правовідносинах, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З огляду на викладене, сплачена сума судового збору в розмірі 2270,00 грн, відповідно до платіжного доручення від 15.04.2021 №1783, підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача (а.с.14).

Керуючись статтями 241-246, 255, 257-262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов Акціонерного товариства «Українська оборонна промисловість», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю «Бейкер Тіллі Україна» до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-12-22-000018-a від 06.04.2021 №311.

Стягнути на користь Акціонерного товариства «Українська оборонна промисловість» за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Державної аудиторської служби України судові витрати по сплаті судового збору в сумі 2270,00 грн (дві тисячі двісті сімдесят гривень нуль копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 20 червня 2025 року.

Учасники справи:

Позивач - Акціонерне товариство «Українська оборонна промисловість» (вул. Дегтярівська, 36, м. Київ, 04119, ЄДРПОУ/РНОКПП 37854297)

Відповідач - Державна аудиторська служба України (вул. Сагайдачного Петра, 4, м. Київ, 04070, ЄДРПОУ/РНОКПП 40165856)

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Бейкер Тіллі Україна» Адреса: вул. Грекова, буд. 3, кв. 9, м. Київ, 04112; .

Суддя Н.В. Друзенко