Справа № 520/15076/25
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2025-06-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

19 червня 2025 року Справа № 520/15076/25

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Супрун Ю.О., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Військової частини НОМЕР_2 ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Адвокат Попов Артем Олегович, діючи в інтересах ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Військової частини НОМЕР_2 , в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_2 щодо невключення ОСОБА_1 до наказу про нарахування та виплату додаткової винагороди у розмірі до 100000 грн. на місяць за період з 01.03.2023 по 16.05.2023, 27.02.2024 по 25.07.2023, з 31.07.2023 по 07.11.2023, 18.11.2023 по 24.01.2024, з 10.02.2024 по 10.02.2024, з 21.02.2024 по 07.05.2024, виплата якої передбачена пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 р. № 168 в розрахунку на місяць пропорційно часу участі, як такому, що брав безпосередню участь у бойових діях або забезпечував здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії, перебуваючи безпосередньо в районах їх ведення (здійснення), зокрема на тимчасово окупованій російською федерацією території України, на території між позиціями сил оборони та позиціями військ держави-агресора, у період здійснення зазначених заходів;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_2 включити ОСОБА_1 до наказу про нарахування та виплату додаткової винагороди у розмірі до 100000 грн. на місяць з 01.03.2023 по 16.05.2023, 27.02.2024 по 25.07.2023, з 31.07.2023 по 07.11.2023, 18.11.2023 по 24.01.2024, з 10.02.2024 по 10.02.2024, з 21.02.2024 по 07.05.2024 виплата якої передбачена пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 р. №168 в розрахунку на місяць пропорційно часу участі, як такому, що брав безпосередню участь у бойових діях або забезпечував здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії, перебуваючи безпосередньо в районах їх ведення (здійснення), зокрема, на тимчасово окупованій російською федерацією території України, на території між позиціями сил оборони та позиціями військ держави-агресора, у період здійснення зазначених заходів та виплати з урахуванням раніше виплачених сум.

Крім того, представник позивача просив звільнити позивача від сплати судового збору на підставі пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір».

В зв`язку із здійсненням діяльності Харківським окружним адміністративним судом з відправлення правосуддя в умовах ведення бойових дій на території Харківської міської територіальної громади, яка віднесена до переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточені (блокуванні) згідно Наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій від 25.04.2022 № 75 (із змінами), розгляд питання про залишення позовної заяви без руху у справі вимушено вирішується поза межами строку згідно з ч.1 ст.169 КАС України.

Крім того, на тривалість виготовлення процесуального документу вплинула обставина знаходження судді Супрун Ю.О. на навчанні протягом 2 робочих днів з 17.06.2025.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно з абзацом 1 частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Приписами частини 1 статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або ж іншими законами.

У позовній заяві позивач оскаржує, зокрема, бездіяльність Військової частини НОМЕР_2 щодо невключення позивача до наказу про нарахування та виплату додаткової винагороди у розмірі до 100000 грн. на місяць за період з 01.03.2023 по 16.05.2023, 27.02.2024 по 25.07.2023, з 31.07.2023 по 07.11.2023, 18.11.2023 по 24.01.2024, з 10.02.2024 по 10.02.2024, з 21.02.2024 по 07.05.2024, виплата якої передбачена пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 р. № 168 в розрахунку на місяць пропорційно часу участі, як такому, що брав безпосередню участь у бойових діях або забезпечував здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії, перебуваючи безпосередньо в районах їх ведення (здійснення), зокрема на тимчасово окупованій російською федерацією території України, на території між позиціями сил оборони та позиціями військ держави-агресора, у період здійснення зазначених заходів.

Приписами частин третьої і п`ятої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Приписами ч.ч.1 та 2 ст.233 КЗпП України у редакції, чинній до 19.07.2022, передбачалося, що працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до місцевого загального суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення. У разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Законом України №2352-IX від 01.07.2022 «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин» (далі Закон №2352-IX), який набрав чинності 19.07.2022, внесено зміни до деяких законодавчих актів України, у тому числі до КЗпП України, і відповідно до ч.ч.1 та 2 ст.233 КЗпП України.

Відповідно до частин першої та другої статті 233 Кодексу законів про працю України (в редакції, чинній на момент подання позовної заяви), працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні.

Суд зазначає, що положення статті 233 КЗпП України у частині, що стосуються строку звернення до суду у справах, пов`язаних з недотриманням законодавства про оплату праці, мають перевагу в застосуванні перед частиною п`ятою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, зважаючи на гарантування конституційного права на своєчасне одержання винагороди за працю та рівність усіх працівників у цьому праві.

Отже, зважаючи на зміст спірних правовідносин, позивачу, з 19.07.2022 встановлено тримісячний строк для звернення до суду за захистом своїх прав, свобод та інтересів.

Так, спірні правовідносини, з приводу яких позивач звернувся до суду з вищезазначеними позовними вимогами, виникли в період з 01.03.2023 по 16.05.2023, 27.02.2024 по 25.07.2023, з 31.07.2023 по 07.11.2023, 18.11.2023 по 24.01.2024, з 10.02.2024 по 10.02.2024, з 21.02.2024 по 07.05.2024.

Разом із тим, позивач звернувся до суду з даною позовною заявою 08.06.2025, тобто з пропуском тримісячного строку звернення до суду.

Отже, позивач пропустив встановлений законодавством строк звернення до адміністративного суду.

Частиною 6 ст. 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

До позовної заяви позивач надав заяву про поновлення строків позовної давності, згідно якої просить суд поновити йому строк звернення до суду. В обґрунтування заяви представник позивача зазначив, що про нараховані та виплачені суми позивачу, станом на момент подання заяви не були надані. Представник позивача зазначив, що з 10.03.2022 по 07.05.2024 він проходив військову службу у військовій частині, тому в нього не було можливості звернутися до суду з позовом.

Дослідивши заяву позивача про поновлення строку звернення до суду, суд зазначає наступне.

Щодо доводів позивача про те, що нараховані та виплачені суми позивачу, станом на момент подання заяви не були надані, то суд не приймає вказані доводи до уваги, оскільки позивач, отримуючи щомісячне грошове забезпечення, був обізнаний про його розмір та складові.

В матеріалах справи міститься адвокатський запит адвоката ОСОБА_2 датований 01.04.2025, направленний до Міністерства оборони України, щодо зобов`язання військової частини НОМЕР_4 надати довідки про складові грошового забезпечення за час проходження військової служби за період з лютого 2023 року по травень 2024 року, довідки про безпосередню участь у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією рф проти України, повідомити підстави не нарахування та не виплати додаткової винагороди у розмірі 100 тис. на місяць за участь у заходах необхідних для забезпечення оборони України з лютого 2023 по травень 2024 року, надати копії документів.

13.04.2025 Міністерство оборони України надало відповідь, копія якого міститься в матеріалах справи.

Отримання відповіді на заяву або адвокатський запит не змінює момент, з якого особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона (позивач) чи її представник почали вчиняти дії щодо реалізації права особи і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду, як і не перериває такий строк.

Щодо посилання позивача на те, що з 10.03.2022 по 07.05.2024 він проходив військову службу у військовій частині, тому в нього не було можливості звернутися до суду з позовом, суд зазначає, що перебування на військовій службі може бути визнано судом поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Однак, у даному випадку позивач звільнений з військової служби 07.05.2024, що підтверджується відповідним витягом з наказу, наявним у матеріалах справи, однак до суду з даним позовом позивав звернувся лише 08.06.2025, тобто більше ніж через 13 місяців після звільнення зі служби. Обґрунтованих доводів та відповідних доказів щодо причин, що заважали позивачу у встановлений законодавством строк звернутися до суду з даним позовом, позивач у заяві не навів.

Так, зазначені позивачем доводи не доводять поважності причин пропуску ним строку звернення до суду.

Щодо посилання позивача на необхідність врахування постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду у справі № 990/156/23 від 11.07.2024, то суд не приймає зазначену позивачем постанову до уваги, оскільки відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України обов`язковими для врахування судом є саме постанови Верховного Суду.

Інших причин пропуску строку звернення до суду позивачем не зазначено.

Частиною 6 ст. 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Заяви про поновлення строку звернення до суду разом із доказами поважності причин його пропуску матеріали справи не містять.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву (ч. 2 ст. 123 КАС України).

Таким чином, враховуючи вище викладене, а також беручи до уваги те, що позивачем пропущено тримісячний строк звернення до суду, позивачу необхідно надати клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням причин такого пропуску, які підтверджуються відповідними доказами.

Слід звернути увагу позивача на те, що вказані обставини не є надмірним формалізмом та прискіпливим ставленням суду до позивача, оскільки адміністративний суд діє виключно в межах повноважень, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, та КАС України спонукає та зобов`язує учасників справи до активної участі/ролі у вирішенні спору, у тому числі ретельно готуватися та звертатися до суду з максимальним пакетом необхідних документів, зібраних позивачем на стадії підготовки матеріалів позовної заяви.

Керуючись принципом верховенства права, гарантованим ст. 8 Конституції України та ст. 6 КАС України, суд на підставі ст. 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини застосовує практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

"...Суд уже констатував, що процесуальні норми створюються для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності та що сторони провадження повинні мати право очікувати застосування вищезазначених норм. Принцип юридичної визначеності застосовується не тільки щодо сторін провадження, а й до національних судів" (див. рішення від 21 жовтня 2010 року у справі Дія-97 проти України (Diya 97 v. Ukraine), заява № 19164/04, п. 47, з подальшими посиланнями).

Тобто, встановлені процесуальним кодексом вимоги щодо змісту та форми позовної заяви обов`язкові до виконання усіма учасниками процесу та їх дотримання перевіряється судом.

Відповідно, адміністративний позов ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_2 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії поданий з порушенням вимоги ст. 161 КАС України.

Згідно ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Для усунення вказаних вище недоліків позивачу необхідно:

- заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду та доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку.

Згідно з ч. 2 ст. 293 КАС України оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 241, 243, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

Заяву представника ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду - залишити без задоволення.

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Військової частини НОМЕР_2 ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Встановити позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви - протягом десяти календарних днів з моменту отримання даної ухвали.

Невідкладно повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки протягом десяти календарних днів з моменту отримання даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику з усіма доданими до неї документами.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Супрун Ю.О.