Справа № 320/3967/23
Суддя: Оксененко Олег Миколайович
Дата ухвалення: 2025-06-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/3967/23 Суддя (судді) першої інстанції: Лапій С.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Оксененка О.М.,

суддів: Ганечко О.М.,

Кузьменка В.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 25 березня 2025 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до державного реєстратора Печерської районної у м. Києві державної адміністрації Дунєвої Ірини Григорівни, третя особа: Окружний адміністративний суд м. Києва про визнання протиправною та скасування реєстраційної дії,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до державного реєстратора Печерської районної у м. Києві державної адміністрації Дунєвої Ірини Григорівни, третя особа: Окружний адміністративний суд м. Києва, в якому просив:

- визнати протиправною та скасувати реєстраційну дію (запис), проведену державним реєстратором Печерської районної в місті Києві державної адміністрації Дунєвою І.Г., а саме - внесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відносно Окружного адміністративного суду міста Києва (код 34414689) запису від 30 грудня 2022 року № 009020669 «Внесення рішення державного органу про припинення юридичної особи в результаті її ліквідації» з відомостями про перебування юридичної особи у процесі припинення, про державну реєстрацію рішення про припинення юридичної особи, про комісію з припинення (ліквідатора Миронюка Д.М., ліквідаційну комісію) та про строк, визначений органом, що прийняв рішення про припинення юридичної особи, для заявлення кредиторами своїх вимог, скасувавши цей запис.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що відповідач при прийнятті оскаржуваного рішення та внесенні до реєстру оскаржуваного запису протиправно керувався вимогами Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду», оскільки він є таким, що не відповідає нормам Конституції України, положення якої у даному випадку підлягали застосуванню як норми прямої дії.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 25 березня 2025 року у задоволенні адміністративного позову - відмовлено.

В апеляційній скарзі позивач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги - задовольнити.

Апеляційна скарга обгрунтована тим, що відповідачем було допущено порушення вимог Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», оскільки відповідні документи для державної реєстрації були подані Григорович Н.М., яка не є головою комісії з припинення (ліквідаційної комісії) Окружного адміністративного суду м. Києва, та не була уповноважена особисто таким головою на подачу до відповідача документів для внесення до Реєстру відомостей про припинення такої юридичної особи, як цього вимагає п. 8 частини першої статті 1 вказаного Закону.

На думку скаржника, Закон України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» не відповідає прямим нормам (вимогам) Конституції України, що залишено поза увагою судом першої інстанції, тому наявні підстави для задоволення позовних вимог.

Згідно п.3 частини першої ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України суд може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) також у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, Указом Президента України від 28.09.2017 №297/2017 ОСОБА_1 призначено на посаду судді Окружного адміністративного суду м. Києва.

Разом з тим, Верховною Радою України 13.12.2022 прийнято Закон України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» №2825-IX (далі - Закон №2825-ІХ), статтею 1 якого ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва.

Пунктом 1 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» вказаного Закону визначено, що цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування.

У відповідності до пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №2825-ІХ з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя.

Згідно з пунктом 3 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №2825-ІХ Кабінету Міністрів України, Державній судовій адміністрації України доручено вжити в межах компетенції заходів, необхідних для реалізації цього Закону.

Закон №2825-ІХ опублікований 14.12.2022 в газеті «Голос України» №254 та набрав чинності 15.12.2022.

На виконання норм Закону №2825-IX та Закону №1402-VІІІ ДСА України видано наказ від 20.12.2022 року №477 «Про утворення ліквідаційної комісії Окружного адміністративного суду міста Києва та затвердження плану заходів з ліквідації» вирішено, у тому числі, утворити ліквідаційну комісію Окружного адміністративного суду міста Києва та визначено її склад, затверджено план заходів з ліквідації Окружного адміністративного суду міста Києва, в який включено наступні пункти:

1. Поінформувати ДСА України про передачу справ Окружного адміністративного суду міста Києва до Київського окружного адміністративного суду;

2. Поінформувати ДСА України про передачу локальної бази даних автоматизованої системи документообігу Окружного адміністративного суду міста Києва до Київського окружного адміністративного суду;

3. Вжити заходів щодо внесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі - ЄДР) запису про рішення щодо ліквідації Окружного адміністративного суду міста Києва;

4. Надати до ЄДР копії таких документів: Закону України від 13.12.2022 № 2825-ІХ «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва»; наказу ДСА України «Про утворення ліквідаційної комісії Окружного адміністративного суду міста Києва та затвердження плану заходів з ліквідації»;

5. Письмово поінформувати працівників суду про ліквідацію державного органу та письмово попередити їх про наступне вивільнення (звільнення) (ст. 49-2 КЗпП України, ст.87 Закону України «Про державну службу»);

6. Подати інформацію до державної служби зайнятості за формою звітності № 4 ПН «Інформація про заплановане масове вивільнення працівників у зв`язку із змінами в організації виробництва і праці»;

7. Здійснити заходи щодо можливого працевлаштування працівників апарату Окружного адміністративного суду міста Києва, що ліквідується, звернувшись до державної служби зайнятості міста Києва, органів в системі правосуддя та інших державних органів;

8. Видати накази про звільнення та ознайомити з ними працівників;

9. Забезпечити впорядкування трудових книжок суддів, працівників апарату суду, що ліквідується, та їх видачу працівникам, що звільняються;

10. Вжити заходів щодо внесення до ЄДР запису про завершення процедури ліквідації із внесенням до ЄДР відомостей про припинення юридичної особи шляхом ліквідації;

11. Здійснити інвентаризацію основних засобів, нематеріальних активів, товарно-матеріальних цінностей і документів та розрахунків суду, що ліквідується;

12. Вжити заходів щодо виявлення дебіторів та кредиторів, погашення дебіторської та кредиторської заборгованості;

13. Здійснити перерозподіл кошторисних призначень для фінансування заходів, пов`язаних з ліквідацією суду;

14. Скласти акти приймання-передачі щодо основних засобів, нематеріальних активів, товарно-матеріальних цінностей, документів та розрахунків;

15. Передати основні засоби, нематеріальні активи, товарно-матеріальні цінності, документи і розрахунки суду, що ліквідується, до ТУ ДСА України в місті Києві з подальшою передачею до Київського міського окружного адміністративного суду;

16. Особам, відповідальним за збереження гербової печатки та штампів, передати, а голові ліквідаційної комісії прийняти печатку, штампи, про що оформити відповідні акти;

17. Гербові печатки і штампи знищити. Акти про знищення печаток та штампів надіслати до Державної судової адміністрації України;

18. Здійснити інші заходи фінансового та матеріально-технічного забезпечення, необхідні для проведення ліквідації Окружного адміністративного суду міста Києва;

19. Утворити експертну комісію для упорядкування фонду документообігу та архівного фонду;

20. Забезпечити впорядкування та передачу судових справ, архівного фонду документообігу ліквідованого суду відповідній архівній установі;

21. Здійснити заходи щодо ліквідації режимно-секретного органу (РСО) в Окружному адміністративному суді міста Києва;

22. Здійснити заходи щодо передачі документів та інших матеріальних носіїв інформації, що містять службову інформацію з відмітками «Літер «М», які зберігаються в Окружному адміністративному суді міста Києва, на тимчасове збереження до Територіального управління ДСА України в місті Києві з подальшою передачею до Київського міського окружного адміністративного суду;

23. Здійснити інші заходи документального забезпечення, необхідні для проведення ліквідації Окружного адміністративного суду міста Києва.

Відповідно до пунктів 2 та 3 розділу 1 «Заходи організаційного, кадрового забезпечення» плану заходів з ліквідації Окружного адміністративного суду міста Києва голові ліквідаційної комісії доручено вжити заходів щодо внесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань запису про рішення щодо ліквідації Окружного адміністративного суду міста Києва та надати до ЄДР копії таких документів: Закону України від 13.12.2022 №2825-ІХ «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва»; наказу ДСА України №477 «Про утворення ліквідаційної комісії Окружного адміністративного суду міста Києва та затвердження плану заходів з ліквідації».

Надалі, до Печерської районної в місті Києві державної адміністрації надійшло поштове відправлення від Окружного адміністративного суду Києва, яке, зокрема містило копію Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення міського окружного адміністративного суду від 13.12.2022 №2825-ІХ»; копію наказу Державної судової Адміністрації України «Про утворення ліквідаційної комісії Окружного адміністративного суду міста Києва та затвердження плану заходів з ліквідації від 20.12.2022 №477», з метою внесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань запис про рішення припинення Окружного адміністративного суду міста Києва в результаті ліквідації.

Як наслідок, відповідачем 30.12.2022 прийнято рішення провести реєстраційну дію «Внесення рішення державного органу про припинення юридичної особи в результаті її ліквідації» шляхом внесення запису до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, про що до Єдиного державного реєстру внесено запис №9020669.

Не погоджуючись із таким рішенням, позивач звернувся до суду за захистом своїх порушених прав та законних інтересів.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки приймаючи оскаржуване рішення, державний реєстратор Печерської районної в місті Києві державної адміністрації Дунєва І.Г. діяла в межах повноважень та у спосіб, що, передбачений чинним законодавством України, внаслідок чого правові підстави для його скасування відсутні.

Колегія суддів погоджується з наведеними висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері державної реєстрації, регулюються спеціальними нормами Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» від 15.05.2003 року №755-IV (надалі - №755-IV).

Згідно з п. 3 частини другої ст. 6 Закону №755-IV державний реєстратор перевіряє документи на наявність підстав для відмови у державній реєстрації.

Відповідно до частини першої ст. 25 Закону №755-IV державна реєстрація та інші реєстраційні дії проводяться на підставі: 1) документів, що подаються заявником для державної реєстрації; 2) судових рішень, що набрали законної сили та тягнуть за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі, а також що надійшли в електронній формі від суду або державної виконавчої служби відповідно до Закону України «Про виконавче провадження» щодо: визнання повністю або частково недійсними рішень засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ними органу; визнання повністю або частково недійсними змін до установчих документів юридичної особи; заборони (скасування заборони) вчинення реєстраційних дій; накладення/зняття арешту корпоративних прав; зобов`язання вчинення реєстраційних дій; скасування реєстраційної дії/запису в Єдиному державному реєстрі; виділу юридичної особи; провадження у справах про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом, прийнятих відповідно до Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом"; припинення юридичної особи, що не пов`язано з банкрутством юридичної особи; відміни державної реєстрації припинення юридичної особи; припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця, що не пов`язано з банкрутством юридичної особи; відміни державної реєстрації припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця; відміни в порядку апеляційного/касаційного оскарження судового рішення, на підставі якого вчинено реєстраційну дію; 3) рішень, прийнятих Міністерством юстиції України, його територіальними органами відповідно до статті 34 цього Закону.

У силу вимог частини другої вказаної статті порядок проведення державної реєстрації та інших реєстраційних дій на підставі документів, що подаються заявником для державної реєстрації, включає: 1) заповнення форми заяви про державну реєстрацію - у разі подання документів особисто заявником (за бажанням заявника); 2) прийом документів за описом - у разі подання документів у паперовій формі; 3) виготовлення копій документів в електронній формі - у разі подання документів у паперовій формі; 4) внесення копій документів в електронній формі до Єдиного державного реєстру; 5) перевірку відомостей Єдиного державного реєстру на наявність заборони вчинення реєстраційних дій; 6) перевірку документів на наявність підстав для відмови в державній реєстрації; 7) прийняття рішення про проведення реєстраційної дії - для громадських формувань, символіки та засвідчення факту наявності всеукраїнського статусу громадського об`єднання; 8) проведення реєстраційної дії (у тому числі з урахуванням принципу мовчазної згоди) за відсутності підстав для відмови в державній реєстрації шляхом внесення запису до Єдиного державного реєстру; 9) формування та оприлюднення на порталі електронних сервісів або з використанням Єдиного державного вебпорталу електронних послуг виписки, результатів надання адміністративних послуг у сфері державної реєстрації та установчих документів; 10) видача за бажанням заявника виписки з Єдиного державного реєстру у паперовій формі за результатами проведеної реєстраційної дії (у разі подання заяви про державну реєстрацію у паперовій формі).

Виписка з Єдиного державного реєстру у паперовій формі надається з проставленням підпису та печатки державного реєстратора.

Згідно п.п. 5, 6 частини другої статті 25 Закону №755-IV порядок проведення державної реєстрації та інших реєстраційних дій на підставі документів, що подаються заявником для державної реєстрації, включає, зокрема, перевірку документів на наявність підстав для зупинення розгляду документів та перевірку документів на наявність підстав для відмови в державній реєстрації.

У той же час, статтею 28 Закону №755-IV визначені підстави для відмови у проведені державної реєстрації, а саме: 1) документи подано особою, яка не має на це повноважень; 2) у Єдиному державному реєстрі містяться відомості про судове рішення щодо заборони проведення реєстраційної дії; 3) у Державному реєстрі обтяжень рухомого майна містяться відомості про обтяження корпоративних прав - у разі державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі, у зв`язку із зміною частки засновника (учасника) у статутному (складеному) капіталі (пайовому фонді) юридичної особи, в результаті відчуження її таким засновником (учасником); 3-1) заяву про державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі, у зв`язку із зміною частки засновника (учасника) у статутному (складеному) капіталі, (пайовому фонді) юридичної особи в результаті відчуження її таким засновником (учасником), подано щодо засновника (учасника), який на момент подання заяви внесений до Єдиного реєстру боржників (крім випадку, якщо таким засновником (учасником) є державний орган, орган місцевого самоврядування); 3-2) документи подані до неналежного суб`єкта державної реєстрації; 4) подання документів або відомостей, передбачених цим Законом, не в повному обсязі; 5) документи суперечать вимогам Конституції та законів України; 6) документи суперечать статуту громадського формування; 7) порушено встановлений законом порядок створення юридичної особи, громадського формування, що не має статусу юридичної особи; 7-1) порушено встановлену учасником вимогу нотаріального засвідчення справжності підпису під час прийняття рішень з питань діяльності юридичної особи та/або вимоги нотаріального посвідчення правочину, предметом якого є частка такого учасника у статутному (складеному) капіталі (пайовому фонді) відповідної юридичної особи; 8) невідповідність найменування юридичної особи вимогам закону; 9) щодо засновника (учасника) юридичної особи, що створюється, проведено державну реєстрацію рішення про припинення юридичної особи в результаті її ліквідації; 10) щодо юридичної особи, стосовно якої подано заяву про державну реєстрацію змін до відомостей Єдиного державного реєстру, пов`язаних із зміною засновників (учасників) юридичної особи, проведено державну реєстрацію рішення про припинення юридичної особи в результаті її ліквідації; 10-1) щодо юридичної особи, стосовно якої подано заяву про державну реєстрацію змін до відомостей Єдиного державного реєстру, пов`язаних із зміною складу засновників (учасників) юридичної особи, у Єдиному державному реєстрі міститься запис про судове рішення про визнання юридичної особи банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури; 10-2) щодо юридичної особи, стосовно якої в Єдиному державному реєстрі міститься запис про судове рішення щодо визнання повністю або частково недійсними рішень засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ними органу, визнання повністю або частково недійсними змін до установчих документів юридичної особи, якщо таке рішення або його частину визнано недійсними, зміни до установчих документів юридичної особи є підставою для проведення реєстраційних дій; 10-3) невідповідність відомостей, зазначених у заяві про державну реєстрацію, відомостям, зазначеним у документах, поданих для державної реєстрації, або відомостям, що містяться в Єдиному державному реєстрі чи інших інформаційних системах, використання яких передбачено цим Законом; 10-4) невідповідність відомостей, зазначених у документах, поданих для державної реєстрації, відомостям, що містяться в Єдиному державному реєстрі чи інших інформаційних системах, використання яких передбачено цим Законом; 10-5) подання документів з порушенням встановленого законодавством строку для їх подання, крім документів щодо кінцевого бенефіціарного власника юридичної особи; 11) документи для державної реєстрації припинення юридичної особи подані: раніше строку, встановленого цим Законом; щодо юридичної особи, що припиняється в результаті її ліквідації та є засновником (учасником) інших юридичних осіб та/або має не закриті відокремлені підрозділи, та/або є засновником третейського суду; в Єдиному державному реєстрі відсутній запис про державну реєстрацію юридичної особи, утвореної шляхом реорганізації в результаті злиття, приєднання або поділу; щодо акціонерного товариства, стосовно якого надійшли відомості про наявність нескасованої реєстрації випуску акцій; щодо юридичної особи - емітента цінних паперів, стосовно якого надійшли відомості про наявність нескасованих випусків цінних паперів; щодо юридичної особи, що ліквідується, стосовно якої надійшли відомості про наявність заборгованості із сплати податків і зборів та/або наявність заборгованості із сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, крім банків, стосовно яких процедура ліквідації здійснюється відповідно до Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб»; щодо юридичної особи, що реорганізується, стосовно якої надійшли відомості про наявність заборгованості із сплати податків і зборів та/або наявність заборгованості із сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та відсутні відомості про узгодження плану реорганізації юридичної особи; щодо юридичної особи, стосовно якої надійшли відомості про наявність заборгованості із сплати страхових коштів до Пенсійного фонду України та фондів соціального страхування; щодо юридичної особи, що припиняється в результаті ліквідації, стосовно якої надійшли відомості про відкрите виконавче провадження; щодо юридичної особи, стосовно якої відкрито провадження у справі про банкрутство; 12) статут товариства з обмеженою відповідальністю або товариства з додатковою відповідальністю поданий зі змінами, прийнятими без врахування голосів, які припадають на частку померлого учасника товариства; 13) заяву про державну реєстрацію створення юридичної особи, державну реєстрацію включення відомостей про юридичну особу до Єдиного державного реєстру, державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі, подано із зазначенням кінцевого бенефіціарного власника, який на день подання заяви згідно з відомостями реєстрів помер.

Аналіз вищевикладених норм свідчить про те, що державному реєстратору не надано право вимагати додаткових документів, які не передбачені вказаним Законом, а підстави для відмови у державній реєстрації припинення юридичної особи є чітко визначеними.

У свою чергу, вичерпний перелік документів, які подаються заявником для державної реєстрації визначено статтею 17 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань».

Так, згідно частини тринадцятої статті 17 Закону №755-IV для державної реєстрації припинення юридичної особи в результаті її ліквідації на підставі рішення про припинення юридичної особи, прийнятого учасниками юридичної особи або відповідного органу юридичної особи, а у випадках, передбачених законом, - рішення відповідних державних органів, або судового рішення про припинення юридичної особи, не пов`язаного з її банкрутством, після закінчення процедури припинення, але не раніше закінчення строку заявлення вимог кредиторами, подаються такі документи:

1) заява про державну реєстрацію припинення юридичної особи в результаті її ліквідації;

2) довідка архівної установи про прийняття документів, що відповідно до закону підлягають довгостроковому зберіганню.

Як свідчать матеріали справи, до Печерської районної в місті Києві державної адміністрації надійшло поштове відправлення від Окружного адміністративного суду Києва, яке, зокрема містило копію Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду від 13.12.2022 №2825-ІХ»; копію наказу Державної судової адміністрації України «Про утворення ліквідаційної комісії Окружного адміністративного суду м. Києва та затвердження плану заходів з ліквідації від 20.12.2022 №477», з метою внесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань запис про рішення припинення Окружного адміністративного суду міста Києва в результаті ліквідації.

Як наслідок, 30.12.2022 прийнято рішення провести реєстраційну дію «Внесення рішення державного органу про припинення юридичної особи в результаті її ліквідації» шляхом внесення запису до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, про що до Єдиного державного реєстру внесено запис №9020669.

Так, відповідно до положень статті 19 Закону України від 02.06.2016 №1402-VIII «Про судоустрій та статус суддів» (далі - Закон №1402-VIII) суд утворюється, реорганізовується і ліквідовується законом.

При цьому, згідно з частиною дев`ятою статті 19 Закону №1402-VIII порядок здійснення відповідних заходів, пов`язаних з утворенням, реорганізацією чи ліквідацією суду, визначається законом про утворення, реорганізацію чи ліквідацію такого суду.

У силу вимог частини третьої статті 147 Закону №1402-VIII Державна судова адміністрації України забезпечує виконання рішень про утворення чи припинення (ліквідації) судів.

Відповідно до частини шостої вказаної статті у разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно-територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті «Голос України» повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду.

Як вже зазначалось, Верховною Радою України 13.12.2022 прийнято Закон України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» №2825-IX (далі - Закон №2825-ІХ), статтею 1 якого ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва.

Крім того, Законом України від 13.12.2022 №2826-ІХ «Про внесення зміни до розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» установлено, що під час ліквідації Окружного адміністративного суду міста Києва положення частини шостої статті 147 цього Закону щодо порядку припинення здійснення правосуддя судом, що ліквідується, та передачі ним судових справ застосовуються з урахуванням особливостей, визначених Законом України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду».

Пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №2825-ІХ визначено, що з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя.

У відповідності до пункту першого розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №2825-ІХ цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування.

У свою чергу, Закон №2825-ІХ опубліковано 14.12.2022 в газеті «Голос України» №254 та набрав чинності 15.12.2022.

Згідно з пунктом 3 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №2825-ІХ Кабінету Міністрів України та Державній судовій адміністрації України доручено вжити в межах компетенції заходів, необхідних для реалізації цього Закону.

На виконання норм Закону №2825-IX та Закону №1402-VІІІ ДСА України видано наказ від 20.12.2022 року №477 «Про утворення ліквідаційної комісії Окружного адміністративного суду міста Києва та затвердження плану заходів з ліквідації» вирішено, утому числі, утворити ліквідаційну комісію Окружного адміністративного суду міста Києва та визначено її склад, затверджено план заходів з ліквідації Окружного адміністративного суду міста Києва.

Відповідно до пунктів 2 та 3 розділу 1 «Заходи організаційного, кадрового забезпечення» плану заходів з ліквідації Окружного адміністративного суду міста Києва голові ліквідаційної комісії доручено вжити заходів щодо внесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань запису про рішення щодо ліквідації Окружного адміністративного суду міста Києва та надати до ЄДР копії таких документів: Закону України від 13.12.2022 №2825-ІХ «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва»; наказу ДСА України №477«Про утворення ліквідаційної комісії Окружного адміністративного суду міста Києва та затвердження плану заходів з ліквідації».

З огляду на вказане вбачається, що оскаржуване рішення прийняте відповідачем, а відповідний запис до Реєстру внесений, на підставі вимог Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду», який у даному випадку є рішенням органу, що прийняв рішення про припинення юридичної особи, та наказу Державної судової адміністрації України №477 від 20.12.2022 року «Про утворення ліквідаційної комісії Окружного адміністративного суду міста Києва та затвердження плану заходів з ліквідації».

У той же час, доводи скаржника фактично зводяться до його незгоди із порядком прийняття Верховною Радою України Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва».

Однак, державний реєстратор не наділений повноваженнями щодо перевірки підстав та обставин, які передували прийняттю тих чи інших рішень юридичними особами або органами законодавчої влади, оскільки повноваження державного реєстратора полягають виключно у перевірці поданих йому документів на наявність підстав для відмови у державній реєстрації.

Отже, у разі відсутності підстав для відмови у державній реєстрації, що визначені положеннями статті 28 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» державний реєстратор повинен провести реєстраційну дію.

Крім того, скаржник просить надати оцінку Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» № 2825-IX, однак вирішення питань про відповідність Конституції України (конституційність) законів України та інших правових актів Верховної Ради України належить до повноважень Конституційного Суду України (стаття 7 Закону України «Про Конституційний Суд України»).

Відтак, надання аргументованої відповіді на твердження позивача стосовно неконституційності Закону № 2825-IX може бути виконана лише у спосіб вирішення, чи відповідає закон України (його окремі положення) Конституції України (чи є конституційним).

Вирішення питання щодо конституційності законів не може бути предметом розгляду в адміністративному суді. Об`єктом судового контролю в адміністративному судочинстві можуть бути чітко визначені підзаконні нормативні акти.

Так, статтею 1 Закону України «Про Конституційний Суд України» встановлено, що Конституційний Суд України є органом конституційної юрисдикції, який забезпечує верховенство Конституції України, вирішує питання про відповідність Конституції України законів України та у передбачених Конституцією України випадках інших актів, здійснює офіційне тлумачення Конституції України, а також інші повноваження відповідно до Конституції України.

Тобто, саме цей орган судової влади наділений повноваженнями вирішувати питання про відповідність Конституції України (конституційність) законів України та інших правових актів Верховної Ради України, актів Президента України, актів Кабінету Міністрів України, правових актів Верховної Ради Автономної Республіки Крим.

У свою чергу, на момент здійснення реєстраційних дій Закон України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» не був визнаний неконституційним та наказ Державної судової адміністрації України від 20.12.2022 № 477 «Про утворення ліквідаційної комісії Окружного адміністративного суду міста Києва та затвердження плану заходів з ліквідації» також не був скасований.

Твердження скаржника про те, що відповідно до вимог п.1 частини першої статті 28 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань», підставою для відмови у державній реєстрації є подання документів особою, яка не має на це повноважень, слід зазначити наступне.

Згідно статті 14 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», документи для державної реєстрації подаються заявником або особисто, або поштовим відправленням, або в електронній формі. При цьому, повноваження заявника мають бути підтверджені у встановленому законом порядку.

Таким чином, державна реєстрація проводиться на підставі документів, поданих заявником, шляхом звернення до суб`єкта державної реєстрації. Документи для державної реєстрації можуть подаватися у паперовій формі або у електронній формі. У паперовій формі заява та документи подаються особисто заявником або поштовим відправленням.

З матеріалів справи вбачається, що документи для проведення оскаржуваної реєстраційної дії були направлені засобами поштового зв`язку, де відправником було зазначено Окружний адміністративний суд міста Києва.

Зазначене спростовує доводи позивача в частині того, що документи для проведення оскаржуваної реєстраційної дії, були подані неналежною особою.

Отже колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що приймаючи оскаржуване рішення, державний реєстратор Печерської районної в місті Києві державної адміністрації Дунєва І.Г. діяла в межах повноважень та у спосіб, що, передбачений чинним законодавством України, внаслідок чого правові підстави для його скасування відсутні.

Відповідно до п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

Інші доводи апеляційної скарги не спростовують докази, досліджені та перевірені в суді першої інстанції та не впливають на висновки суду, викладені в оскаржуваному рішенні.

За таких обставин, рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, і доводи апелянта, викладені у скарзі, не свідчать про порушення судом норм матеріального чи процесуального права, які могли б призвести до неправильного вирішення справи.

Отже при ухваленні оскаржуваної постанови судом першої інстанції було дотримано всіх вимог законодавства, а тому відсутні підстави для її скасування.

За правилами статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України суд,

УХВАЛИВ :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 25 березня 2025 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення, є остаточною та не підлягає касаційному оскарженню, відповідно до п. 2 частини п`ятої ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя О.М. Оксененко

Судді О.М. Ганечко

В.В. Кузьменко