Справа № 320/9899/24
Суддя: Безименна Наталія Вікторівна
Дата ухвалення: 2025-06-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/9899/24
УХВАЛА

20 червня 2025 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Безименної Н.В., суддів Бєлової Л.В. та Кучми А.Ю., перевіривши апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м.Києві на рішення Київського окружного адміністративного суду від 31 березня 2025 року у справі за адміністративним позовом Товариства обмеженою відповідальністю ЛТД "ВЕСТ" до Головного управління Державної податкової служби у м.Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИЛА

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 31.03.2025 позовні вимоги задоволено.

Відповідач, Головне управління Державної податкової служби у м.Києві, не погоджуючись з вказаним рішенням подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 квітня 2025 року апеляційну скаргу залишено без руху, через її невідповідність ст.296 КАС України, а саме: апелянтом не додано документ про сплату судового збору та в прохальній частині апеляційної скарги зазначено про скасування рішення Львівського окружного адміністративного суду від 31.03.2025 по справі №320/9899/24, в той час як в даній справі рішення прийнято Київським окружним адміністративним судом.

Вказана ухвала доставлена до електронного кабінету скаржника 30 квітня 2025 року о 18:39 год., що підтверджується довідкою від 01 травня 2025 року про доставку електронного листа, отже, в силу ч.6 ст.251 КАС України, ухвала суду вважається врученою скаржнику 01 травня 2025 року.

Апелянтом до суду подано клопотання про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги, мотивоване тим, що управлінням правового забезпечення ГУ ДПС у м. Києві направлено до управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку Головного управління ДПС у місті Києві службову записку щодо сплати судового збору за звернення з апеляційною скаргою для оскарження рішення Київського окружного адміністративного суду від 31 березня 2025 року.

В наданому клопотанні зазначення інформації щодо вжиття дій для виконання процесуальних обов`язків щодо сплати судового збору за подання апеляційної скарги в даній справі не є доказом неможливості сплати судового збору вчасно.

Колегія суддів звертає увагу, що сплата судового збору за подання апеляційної скарги в силу положень КАС України є процесуальним обов`язком сторони, що звертається до суду з апеляційною скаргою.

Відповідно до ч.1 ст.133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з ч.2 ст.132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Порядок відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регламентовано ст.8 Закону України "Про судовий збір", відповідно до ч.1, 2 якої враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, зокрема, предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

В той же час, скаржником не надано будь-яких належних та допустимих доказів, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, внаслідок чого відсутні підстави для звільнення від сплати судового збору чи відстрочення його сплати, передбачені ст.133 КАС України та ст.8 Закону України "Про судовий збір".

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути піддане обмеженням, в тому числі фінансовим обмеженням (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії", справа "Креуз проти Польщі").

Апелянт, як суб`єкт владних повноважень, повинен бути обізнаний з порядком апеляційного оскарження, встановленим процесуальним законодавством, а також вчиняти всі залежні від нього дії з метою дотримання відповідних вимог КАС України.

Колегія суддів звертає увагу, що обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у неї коштів, призначених для сплати судового збору, не звільняють державний орган від обов`язку своєчасної сплати судового збору.

Пунктом 2 розділу ІІ Закону України від 22 травня 2015 року № 484-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" Кабінет Міністрів України зобов`язаний забезпечити відповідне фінансування державних органів, які позбавляються пільг щодо сплати судового збору.

Пунктом 1 ч.5 ст.296 КАС України передбачено, що однією з вимог до апеляційної скарги визначено надання документа про сплату судового збору.

Таким чином, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо оплати судового збору.

Крім того, у п.74 рішення Європейського Суду з прав людини "Лелас проти Хорватії" суд звернув увагу на те, що "держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу".

У справі "Рисовський проти України" Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що "…у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб…".

Частиною 2 ст.298 КАС України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст.296 КАС України, застосовуються положення ст.169 КАС України.

Згідно з п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Строк для усунення недоліків апеляційної скарги сплинув 13 травня 2025 року.

Оскільки недоліки апеляційної скарги у встановлений судом строк та в період до 20 червня 2025 року усунуті не були, апеляційну скаргу слід повернути апелянту.

Згідно з ч.7 ст.298 КАС України копія ухвали про повернення апеляційної скарги надсилається учасникам справи у порядку, визначеному ст. 251 цього Кодексу. Апелянту надсилається копія ухвали про повернення апеляційної скарги разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами. Копія апеляційної скарги залишається в суді апеляційної інстанції.

Керуючись ст.169, 298 КАС України, колегія суддів

УХВАЛИЛА

В задоволенні клопотання Головного управління ДПС у м. Києві про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги - відмовити.

Апеляційну Головного управління Державної податкової служби у м.Києві на рішення Київського окружного адміністративного суду від 31 березня 2025 року у справі за адміністративним позовом Товариства обмеженою відповідальністю ЛТД "ВЕСТ" до Головного управління Державної податкової служби у м.Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії - повернути особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач Н.В. Безименна

Судді А.Ю. Кучма

Л.В. Бєлова