Справа № 320/24527/25
Суддя: Лисенко В.І.
Дата ухвалення: 2025-06-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову в задоволенні відводу судді

20 червня 2025 року м.Київ №320/24527/25

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши заяву про відвід судді в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Голови комісії з припинення Верховного Суду України Романків Ігоря Петровича та Верховного суду про скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення матеріальної та моральної шкоди,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з позовом до Голови комісії з припинення Верховного Суду України Романків Ігоря Петровича та Верховного суду, у якому просить суд:

- скасувати протиправний наказ голови комісії з припинення Верховного Суду України Романківа І.П. від 16.01.2024 №22/0/3-24 про звільнення з роботи;

- зобов`язати суб`єктів владних повноважень анулювати з усіх автоматизованих відомостей записи про звільнення з роботи;

- стягнути з суб`єктів владних повноважень на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 80000,00 грн. та матеріальну шкоду в розмірі 400,00 грн. (витрати, які понесла позивач на теперішній час, у зв`язку з відновленням свого порушеного права та які в подальшому можуть змінитись задля відновлення її порушеного права).

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 05.06.2025 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачці 10-денний строк з дня отримання копії ухвали суду, протягом якого позивачці необхідно було усунути недоліки позовної заяви. а саме: надати заяву про поновлення строку звернення до суду з позовною заявою та докази поважності причин його пропуску; надати суду обґрунтований розрахунок суми моральної шкоди, заявленої до відшкодування (з доданням копій відповідно до кількості учасників справи).

18.06.2025 на адресу суду від ОСОБА_1 надійшла заява про відвід судді Дудіна С.О.

Заява про відвід судді мотивована незгодою позивачки зі змістом ухвали суду від 05.06.2025. Позивачка стверджує, що викладені судом в ухвалі від 05.06.2025 висновки про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду не підтверджуються матеріалами справи. Також, заявниця повідомила, що судом не було направлено їй копію ухвали суду від 05.06.2025. Позивачка посилається на відсутність у неї електронного кабінету в підсистемі "Електронний суд", а тому відповідне судове рішення мало бути направлено судом на її адресу рекомендованою поштовою кореспонденцією. Крім того, позивачка стверджує про порушення судом строків вирішення питання про відкриття провадження у справі. На думку позивачки, вказані обставини свідчать про упереджене ставлення судді до позивачки.

Ухвалою суду від 18.06.2025 суддя Дудін С.О. визнав необґрунтованою заяву ОСОБА_1 про відвід судді Дудіну С.О., передавши справу до Відділу документального забезпечення та архіву для реєстрації в автоматизованій системі документообігу та визначення судді для розгляду заяви про відвід.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.06.2025 заява про відвід розподілена судді Лисенко В.І.

Відповідно до ч. 8 ст. 40 КАС України, суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

З огляду на викладене, розгляд заяви про відвід судді належить здійснювати в порядку письмового провадження.

Надаючи оцінку підставам для відводу судді, що наведені позивачем у заяві від 23.05.2025, слід врахувати таке.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені статтею 36 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частин першої-третьої статті 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

За приписами частини четвертої статті 36 КАС України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Щодо оціночних підстав, то до таких належать наступні підстави 1) якщо суддя прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 2) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Тобто, в даному випадку особа, яка заявляє відвід судді із вказаних підстав, повинна навести конкретні факти порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 37 цього Кодексу та підтвердити їх відповідними доказами, що дають підставу для застосування даної норми.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у розглядуваній ним справі. Особиста безсторонність судді презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Суд, який розглядає справу, має бути «безстороннім» і «незалежним» (частина перша статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» зазначено, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду». Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного». Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими».

Загальна декларація з прав людини (статті 10) та Міжнародний пакт про громадянські і політичні права (частина перша статті 14) гарантує право кожної особи на розгляд її справи компетентним незалежним та неупередженим судом у встановленому законом порядку. Незалежне суддівство є відповідальним за належну реалізацію цього права. Незалежність суддів передбачає, що судді повинні приймати безсторонні рішення згідно з власною оцінкою фактів і знанням права, без будь-якого втручання, прямого або непрямого, з будь-якого боку і з будь-яких причин.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Об`єктивний підхід стосується надання судом необхідних гарантій для відсутності можливості будь-якого правомірного сумніву щодо безсторонності і незалежності суду.

Не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Натомість, як уже було зазначено вище, частина 4 статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України встановлює, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу.

Суд звертає увагу на те, що вирішення питання про відкриття провадження у цій справі суддею Дудіним С.О. поза межами строків, визначених КАС України, на яке звертає увагу заявниця, зумовлено виключно надмірною завантаженістю суддів Київського окружного адміністративного суду внаслідок ліквідації Окружного адміністративного суду міста Києва.

Так, після ліквідації Окружного адміністративного суду міста Києва виникла потреба у розподілі справ, які перебували у його провадженні, між суддями Київського окружного адміністративного суду. Цей процес призвів до значного збільшення навантаження на суддів, які вже й так мали у провадженні справи.

Крім того, поточне надходження нових позовів та матеріалів, у зв`язку зі зміною територіальної підсудності, збільшилося в декілька разів.

За інформацією Ради суддів України, розміщеною на офіційному веб-сайті, орієнтовна нормативна чисельність суддів Київського окружного адміністративного суду за даними звітності за І півріччя 2024 року - 379 (https://rsu.gov.ua/oas-2024_2-maps), за даними звітності за 9 місяців 2024 року - 364 (https://rsu.gov.ua/oas-2024_3-maps), за 2024 рік - 377 (https://rsu.gov.ua/oas-2024_4-maps). У той же час, чисельність суддів відповідно до наказів ДСА та рішення ВРП - 25.

Наразі судді Київського окружного адміністративного суду знаходяться в ситуації, в якій вони не можуть дотримуватися процесуальних строків розгляду позовних заяв, клопотань, справ з об`єктивних причин. Усі судді Київського окружного адміністративного суду докладають значних зусиль та роблять все можливе, щоб забезпечити справедливий, якісний і своєчасний розгляд справ.

Відтак, порушення строків вирішення питання про відкриття провадження у даній справі не може свідчити про упередженість чи зацікавленість судді під час розгляду справи.

Щодо твердження заявниці про ненаправлення їй судом копії ухвали Київського окружного адміністративного суду про залишення позовної заяви від 05.06.2025, то суд зазначає, що копія ухвали суду від 05.06.2025 була направлена на електронну адресу позивачки, яка вказана у позовній заяві () та доставлена 06.06.2025, про що свідчить довідка про доставку судового рішення електронною поштою.

Суд наголошує, що повідомляючи суду свою електронну пошту, позивачка мала враховувати, що суд має право на власний вибір направляти повідомлення як шляхом листування, так і електронною поштою. При цьому, презюмується, що учасник справи обізнаний про зміст такого повідомлення, якщо воно надійшло на його електронну пошту.

Отже, доводи позивачки про не направлення судом копії ухвали суду від 05.06.2025 про залишення позовної заяви без руху у справі №320/24527/25 не знайшли свого підтвердження.

Розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Дудіна С.О., проаналізувавши наведені нею аргументи, суд вважає їх необґрунтованими, оскільки вмотивованих доводів та доказів упередженості судді Дудіна С.О. в подальшому розгляді справи, заявниця не навела та не надала.

Твердження заявниці, викладені у заяві про відвід, базуються виключно на безпідставних припущеннях позивача щодо формального розгляду справи головуючим суддею Дудіним С.О.

При цьому суд уважає, що наявність об`єктивного критерію має визначатися виходячи з об`єктивно існуючих обставин, тобто обставин, які існували та існують поза волею учасників процесу. Суд звертає увагу на те, що в цьому випадку незгода з процесуальними діями головуючого судді у цій справі є волевиявленням самого позивача.

Водночас будь-яких посилань на наявність суб`єктивного критерію, тобто вчинення головуючим дій, які б свідчили про прояви упередженості чи безсторонності, позивачкою не зазначено.

Отже, суд резюмує, що не може бути підставою для відводу заява, яка містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у його неупередженості або необ`єктивності, не підтверджених жодними належними і допустимими доказами.

Оскільки позивачкою не надано жодних належних та допустимих доказів щодо обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді Дудіна С.О., а доводи, які зазначені у поданій заяві про відвід судді, базуються лише на припущеннях, що в силу імперативної норми частини четвертої статті 36 КАС не може бути підставою для відводу, а тому у задоволенні заяви позивачки від 18.06.2025 про відвід судді Дудіна С.О. належить відмовити.

Керуючись статями 36, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні заяви від 18.06.2025 про відвід головуючого судді Дудіна С.О. в адміністративній справі №320/24527/25.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Оскарження ухвали суду окремо від рішення суду не допускається. Заперечення на ухвалу суду включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Лисенко В.І.