Справа № 520/24951/24
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2025-06-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2025 р.Справа № 520/24951/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Перцової Т.С.,

Суддів: Макаренко Я.М. , Жигилія С.П. ,

за участю секретаря судового засідання Афанасьєвої К.Р.,

представників сторін:

відповідача - Гревцевої Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "ВАЛЕКСА ТРЕЙД" на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 10.02.2025, головуючий суддя І інстанції: Бабаєв А.І., м. Харків, повний текст складено 14.02.25 року по справі № 520/24951/24

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ВАЛЕКСА ТРЕЙД"

до Головного управління ДПС у Харківській області

про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ

Товариство з обмеженою відповідальністю «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» (далі по тексту ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД», позивач) звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС в Харківській області (далі по тексту ГУ ДПС в Харківській області, відповідач, контролюючий орган), в якому просило суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області від 12.10.2023 № 4 (форми ПС);

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області від 12.10.2023 № 4 (форми В4);

- стягнути з відповідача Головного управління ДПС у Харківській області () на користь позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» () за рахунок бюджетних асигнувань судові витрати з оплати судового збору у сумі 3028 (три тисячі двадцять вісім гривень) грн 00 коп.

В обґрунтування позовних вимог послався на протиправність винесених контролюючим органом податкових повідомлень-рішень від 12.10.2023 № 4 (форми ПС) та від 12.10.2023 № 4 (форми В4) (далі ППР), якими ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» зменшено розмір від`ємного значення суми ПДВ на 6514115 грн та застосовано штрафні санкції у розмірі 1020 грн за ненадання до перевірки документів, оскільки всі господарські операції позивача з придбання послуг з транспортної експедиції у ТОВ «Транспортно експедиторська компанія «Сервіс Голд»,ТОВ «ЮПСС ІЗМАЇЛ», ТОВ «Аскет шиппінг», ТОВ «АТЕКОРА», ТОВ «ФЕРРІПЛЮС», ТОВ «ГАММА ТРАНСБАН», ТОВ «МУЛЬТІТРАНС», ПП «ЯНТАР 21», ТОВ «ОСКАР ЛОГІСТИК», ТОВ «Долинський елеватор» є реальними, взаємними, оплатними та такими, що відбулися в дійсності, потягнули за собою зміну в майновому стані всіх учасників, ретельно відображені в бухгалтерському та податковому обліку платника, що підтверджуються первинними документами та податковими накладними, які зареєстровані у Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН).

При цьому, для ведення господарської діяльності Товариство має достатню кількість персоналу для здійснення господарської діяльності, орендовані приміщення для зберігання, офіс тощо, що підтверджується наданими на адресу ДПІ даними Об`єднаної звітності з ПДФО та ЄСВ, формами 20-ОПП.

Пояснив, що внаслідок ракетного обстрілу будівлі, де здійснює господарську діяльність ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД», останнім, відповідно до наказу № 3 від 03.03.2023, запроваджено на період з 03.03.2023 по 31.08.2023 дистанційний режим праці, що в свою чергу, унеможливило надати відповідні пояснення та документи до контролюючого органу. Наполягав, що оскільки позивач не отримував ані повідомлення про проведення документальної позапланової перевірки від 06.07.2023 № 284/20-40-07-04, ані копії наказу «Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» від 05.07.2023 № 2836-п», у зв`язку з чим всі листи як зазначено в акті повернулись з відміткою «за закінченням терміну зберігання», позивач не знав і не міг знати про наявність оскаржуваних податкових повідомлень-рішень. Лише 15.08.2024 було отримано Акт документальної позапланової невиїзної перевірки щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні від`ємного значення з податку на додану вартість від 18.08.2023 № 25120/20-40-07-04-05/44824549 (далі Акт перевірки) та податкові повідомлення-рішення, що підтверджується супровідним листом відповідача.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 10.02.2025 по справі № 520/24951/24 у задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "ВАЛЕКСА ТРЕЙД" (61003, Україна, Харківська обл., місто Харків, Конституції Майдан, будинок, 1, офіс, 8610) до Головного управління ДПС у Харківській області (61057, Україна, Харківська обл., місто Харків, вулиця Григорія Сковороди, будинок 46) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на прийняття вищевказаного судового рішення при неправильному застосуванні норм матеріального права, з порушенням норм процесуального права, просив суд апеляційної інстанції скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 10.02.2025 у справі № 520/24951/24 та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позов ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області від 12.10.2023 № 4 та № 4.

Апеляційна скарга мотивована твердженнями про невідповідність рішення суду фактичним обставинам справи, ненадання належної оцінки долученим до матеріалів справи доказам, не врахування не отримання ТОВ "ВАЛЕКСА ТРЕЙД" повідомлення про проведення податкової перевірки через обставини форс-мажору, а саме ракетний обстріл Харкова 02 березня 2023 року, внаслідок якого офіс компанії був пошкоджений, що унеможливило отримання кореспонденції.

Повідомив, що позивачем за період з 01.01.2023 по 27.03.2023 здійснювалось придбання послуг з транспортної експедиції у ТОВ «Транспортно експедиторська компанія «Сервіс Голд» (), ТОВ «ЮПСС ІЗМАЇЛ» (), ТОВ «Аскет шиппінг» ), ТОВ «АТЕКОРА» (код ЄДРПОУ: 4291429), ТОВ «ФЕРРІПЛЮС» (), ТОВ «ГАММА ТРАНСБАН» (), ТОВ «МУЛЬТІТРАНС» (), ПП «ЯНТАР 21» (), ТОВ «ОСКАР ЛОГІСТИК» (), ТОВ «Долинський елеватор» ( ), правомірність заявленого податкового кредиту по результату господарських операцій із якими у повному обсязі підтверджено наданими платником податку до суду першої інстанції первинними документами, що безпідставно залишено судом поза увагою.

Також, для ведення господарської діяльності ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» має орендовані приміщення для зберігання, офіс тощо, що підтверджується наданими на адресу контролюючого органу формами 20-ОПП, первинними документами та податковими накладними, які зареєстровані у ЄРПН. Крім того на підприємстві є достатня кількість персоналу для здійснення посередницьких послуг з транспортної експедиції, що підтверджується наданими на адресу ДПС даними Об`єднаної звітності з ПДФО та ЄСВ.

Відповідач, у надісланому до суду апеляційної інстанції відзиві на апеляційну скаргу заперечував проти доводів, викладених у ній, просив рішення суду першої інстанції залишити без змін, як законне та обґрунтоване.

Пояснив, що у зв`язку з поданням ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» до ГУ ДПС в Харківській області податкової декларації з податку на додану вартість, відповідно до якої від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту за травень 2023 року складає 6 514 115 грн (податкова декларація з податку на додану вартість подана від 22.06.2023 № ), заступником начальника ГУ ДПС в Харківській області відповідно до підпункту 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 Податкового кодексу України прийнято рішення про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки, що мало наслідком направлення засобами електронного зв`язку в електронній формі на електронний кабінет ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки від 05.07.2023 № 2836-п, що у розумінні статті 42 та пункту 69.2 статті 69 підрозділу 10, розділу XX Перехідних положень Податкового кодексу України є належним врученим платнику податків такого документу.

Також, на адресу платника ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» засобами поштового зв`язку з повідомленням про вручення надіслано письмове повідомлення від 06.07.2023 №284/20-40-07-04, копію наказу від 05.07.2023 № 2836-п «Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» (), запит про надання інформації (пояснень та їх документальних підтверджень) від 06.07.2023 №35984/6/20-40-07-04-11 та запрошення підприємства на підписання матеріалів перевірки від 06.07.2023 № 36151/6/20-40-07-04-11, лист з вище переліченими документами повернувся до ГУ ДПС області 08.08.2023 з відміткою на рекомендованому повідомленні про невручення поштового відправлення «за закінченням терміну зберігання».

ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» не надано пояснення та документального підтвердження до перевірки, про що ГУ ДПС в Харківській області складено відповідні акти.

По суті спірних правовідносин зазначив, що основними чинниками виникнення від`ємного значення з податку на додану вартість у перевіряємому періоді є віднесення до складу податкового кредиту ПДВ від`ємного значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду, яке виникло за рахунок операцій з придбання транспортно-експедиторських послуг та інших послуг з організації та забезпечення перевезень у значних обсягах, що значно перевищують обсяги поставки.

Так, по декларації за травень 2023 року ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» задекларовано рядок 16.1 - від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду) 6514115 грн, податкового кредиту по податку на додану вартість (рядок 17 Декларацій) у сумі 6514115 грн.

Перевіркою достовірності і правильності визначення та врахування при розрахунку показника рядка 19 Декларації суми податкового кредиту рядок 17 (колонка Б) встановлено її завищення на 6514115 грн, що призвело до завищення на цю ж суму показника рядка 19 Декларації, оскільки було завищено на 6514115 грн показник у рядках 16 (колонка Б) та 16.1 (колонка Б) Декларації внаслідок ненадання ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» до перевірки інформації, пояснень та їх документальних підтверджень, що підтверджують дані податкових декларацій за періоди, в яких виникло від`ємне значення, що задекларовано в декларації з ПДВ за травень 2023 року. Також ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» до перевірки не надано документів, пояснень та їх документальних підтверджень, щодо проведення інвентаризації основних фондів, нематеріальних активів, товарно матеріальних цінностей, коштів тощо.

Таким чином, ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» на порушення пунктів 44.1, 44.3, 44.6 статті 44, пункту 85.2 статті 85, пунктів 198.1, 198.2, 198.3 статті 198 Податкового кодексу України, завищено суму податкового кредиту на 6 514 115 грн у рядках 16 (колонка Б) Декларації та 16.1 (колонка Б) Декларації, що призвело до завищення на 6 514 115 грн суми податкового кредиту у рядку 17 (колонка Б) Декларації, що зі свого боку призвело до завищення показників рядка 19 на 6 514 115 грн. та рядка 21 на 6 514 1158 грн. цієї ж декларації з ПДВ.

У долучених до матеріалів справи додаткових поясненнях від 08.05.2025 контролюючий орган звернув увагу на висновок Верховного Суду у справi № 380/5630/23 від 31.07.2024, відповідно до якого врахування судами першої та апеляційної інстанції наданих позивачем до суду документів, якi, на думку судiв, фактично пiдтверджують реальнiсть проведених господарських операцiй, нівелює приписи матеріального закону та не свідчить про дотримання процесуального закону щодо стандартiв доказування. У вказаній справі Верховним Судом звернута увага на ненадання оцінки доводам податкового органу в частині неможливості дослідження первинних документів Товариства, які не надавалися під час перевірки, не встановлення обставин щодо відсутності документів під час перевірки й до прийняття відповідачем спірних податкових повідомлень-рішень, не з`ясування причин повернення поштового відправлення з запитом контролюючого органу з огляду на норми статті 42 ПК України (правильність адреси платника податку, зазначену на конверті, факт повернення поштового відправлення тощо), не дослідження доказів наявності чи відсутності у розпорядженні позивача первинних документів, неможливості їх надання контролюючому органу під час перевірки з причин, які в силу приписів статті 44 ПК України вважаються поважними.

Також, відповідачем надано додаткові пояснення від 23.05.2025, в яких останній повідомив, що позивачем не надано первинних документів щодо взаємовідносин з ТОВ «ЮПСС ІЗМАЇЛ», ТОВ «ФЕРРІПЛЮС», ТОВ «ГАММА ТРАНСБАН», ТОВ «МУЛЬТІТРАНС», ПП «ЯНТАР 21», ТОВ «ОСКАР ЛОГІСТИК», ТОВ «Долинський елеватор», ТОВ «Юридична компанія «АВАНГАРД», ТОВ «МАЕСТРО МЕНЕДЖМЕНТ», ТОВ «Постач-Т» ані до суду, ані під час проведення перевірки. Надані ж документи не відображають інформацію по всіх взаємовідносинах позивача за період, який перевірявся, а тому не можуть свідчити про правомірність формування позивачем суми податкового кредиту та врахування її при розрахунку у декларації в сумі 6514115,00 грн.

Позивач, у долучених до справи поясненнях від 11.06.2025 та від 12.06.2025 просив приєднати до матеріалів справи копії договору про транспортно-експедиційні послуги № 06-Д від 03.02.2023, укладеного із ТОВ «АСКЕТ ШИППІНГ» з актами надання послуг та рахунками на оплату, договору відповідального зберігання сільськогосподарської продукції № 03/04-01 від 03.04.2023, укладеного із ТОВ «Долинський елеватор» з актами до нього, договору транспортного експедирування № АТ-22 від 02.12.2022, укладеного із ТОВ «АТЕКОРА» з актами до нього, а також договору транспортно-експедиційного обслуговування № 15-11/2022 від 15.11.2022 з актами до нього.

В судовому засіданні, яке відбулося 15.05.2025 представник позивача підтримала вимоги апеляційної скарги з підстав та мотивів, викладених в скарзі, та просила їх задовольнити. В судове засідання, призначене на 12.06.2025, представник позивача не прибула, про причини неприбуття до суду не повідомила.

Відповідно до частини 3 статті 268 та частини 2 статті 313 КАС України неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у суді апеляційної інстанції.

Представник відповідача в судовому засіданні підтримав вимоги відзиву та додаткових пояснень з огляду на наведене у них обґрунтування, у задоволенні апеляційної скарги просив відмовити, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, представників сторін, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено, що Головним управлінням ДПС у Харківській області проведено документальну позапланову невиїзну перевірку щодо дотримання TОВ "ВАЛЕКСА ТРЕЙД" податкового законодавства при декларуванні за травень 2023 року від`ємного значення з податку на додану вартість, за результатами якої складено акт перевірки від 18.08.2023 № 25120/20-40-07-04-05/44824549.

Згідно з висновками акту перевірки встановлено порушення ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД»:

- п. 44.1, п. 44.3, п. 44.6 ст. 44, п. 85.2 ст. 85, п. 198.1, п. 198.2, п. 198.3, п. 198.6 ст. 198, п. 201.1. п. 201.7 п.201.10 ст. 201, п. 200.1 п. 200.4 ст.200 Податкового кодексу України внаслідок завищення від`ємного значення з ПДВ, що зараховується до складу наступного звітного періоду, на суму 6 514 115 грн;

- п. 44.1, п. 44.3, п. 44.6 ст. 44, п. 85.2 ст. 85 Податкового кодексу України в частині ненадання платником податків контролюючому органу оригіналів документів (крім документів, отриманих з Єдиного реєстру податкових накладних) чи їх копій при здійсненні податкового контролю у повному обсязі.

На підставі акту перевірки Головним управлінням ДПС у Харківській області винесено податкове повідомлення-рішення від 12.10.2023 № 4, яким зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість у розмірі 6514115,00 грн та податкове повідомлення-рішення від 12.10.2023 № 4, яким застосовано штраф у сумі 1020,00 грн.

Не погоджуючись з оскаржуваними рішеннями, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з правомірності оскаржуваних податкових повідомлень-рішень Головного управління ДПС у Харківській області від 12.10.2023 № 4 та від 12.10.2023 № 4 та не порушенні прав ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД», оскільки надані останнім документи не відображають інформацію по всіх взаємовідносинах позивача за період, який перевірявся, а тому не можуть свідчити про правомірність формування суми податкового кредиту та врахування її при розрахунку у декларації в сумі 6514115,00 грн.

Також, судом враховано, що позивачем не надано первинних документів щодо взаємовідносин з ТОВ «ЮПСС ІЗМАЇЛ», ТОВ «ФЕРРІПЛЮС», ТОВ «ГАММА ТРАНСБАН», ТОВ «МУЛЬТІТРАНС», ПП «ЯНТАР 21», ТОВ «ОСКАР ЛОГІСТИК», ТОВ «Долинський елеватор», ТОВ «Юридична компанія «АВАНГАРД», ТОВ «МАЕСТРО МЕНЕДЖМЕНТ», ТОВ «Постач-Т», ані до суду, ані під час проведення перевірки.

Судом визнано необґрунтованими доводи позивача щодо здійснення дистанційної роботи в якості поважної причини неможливості надання до перевірки документів, так як дистанційна робота це не зупинення і не припинення діяльності юридичної особи. До того ж, позивачем не надано доказів вчинення дій щодо перенаправлення поштової кореспонденції з адреси реєстрації на адресу фактичного знаходження.

Судом відхилені покликання ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» на те, що оскаржуваними ППР до позивача двічі застосовано санкції за одне і теж порушення - ненадання платником податків контролюючим органам оригіналів документів чи їх копій при здійсненні податкового контролю у повному обсязі, оскільки податковим повідомленням-рішенням від 12.10.2023 № 4 зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість у розмірі 6514115,00 грн, а не застосовано штрафні санкції.

Натомість, податковим повідомленням-рішенням від 12.10.2023 № 4 штрафні санкції в розмірі 1020,00 грн застосовано на підставі пункту 121.1 статті 121 ПК України за ненадання платником податків контролюючому органу оригіналів документів (крім документів, отриманих з Єдиного реєстру податкових накладних) чи їх копій при здійсненні податкового контролю у випадках, передбачених цим Кодексом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

Колегією суддів встановлено, що спірні правовідносини виникли внаслідок зменшення позивачу на підставі спірних ППР розміру від`ємного значення суми ПДВ на 6514115 грн через не надання ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» під час проведення документальної позапланової невиїзної перевірки пояснень та документального підтвердження заявленого у декларації за травень 2023 року ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» від`ємного значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду) 6514115 грн, податкового кредиту по податку на додану вартість (рядок 17 Декларацій) у сумі 6514115 грн та застосування штрафних санкцій у розмірі 1020 грн за ненадання до перевірки документів.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства врегульовано Податковим кодексом України (далі ПК України).

Також ПК України визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Згідно з підпунктом 19-1.1.1 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України, контролюючі органи, зокрема, здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, у тому числі проводять відповідно до законодавства перевірки та звірки платників податків.

Відповідно до підпункту 20.1.4. пункту 20.1 статті 20 ПК України органи державної податкової служби мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Згідно із пунктом 75.1 статті 75 ПК України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Положеннями підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України передбачено, що документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби, а також отриманих в установленому законодавством порядку органом державної податкової служби документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об`єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.

Про проведення документальної позапланової перевірки керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає рішення, яке оформлюється наказом (пункт 78.4 статті 78 ПК України).

Право на проведення документальної позапланової перевірки платника податків (крім перевірок, передбачених підпунктом 78.1.22 пункту 78.1 цієї статті) надається лише у випадку, коли йому до початку проведення зазначеної перевірки вручено у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копію наказу про проведення документальної позапланової перевірки.

Згідно з пунктами 79.1 та 79.2 статті 79 ПК України документальна невиїзна перевірка здійснюється у разі прийняття керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу рішення про її проведення та за наявності підстав для проведення документальної перевірки, визначених статтями 77 та 78 цього Кодексу. Документальна невиїзна перевірка здійснюється на підставі зазначених у підпункті 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 цього Кодексу документів та даних, наданих платником податків у визначених цим Кодексом випадках, або отриманих в інший спосіб, передбачений законом.

Документальна позапланова невиїзна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу виключно на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, та за умови вручення платнику податків (його представнику) у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення такої перевірки.

У разі надіслання (вручення) відповідно до статті 42 цього Кодексу платнику податків (його представнику) копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення позапланової невиїзної перевірки, шляхом надсилання за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення документальна позапланова невиїзна перевірка (крім перевірки, визначеної статтею 200 цього Кодексу) розпочинається не раніше 30 календарного дня з дати надсилання такого повідомлення та копії наказу.

Виконання умов цієї статті надає посадовим особам контролюючого органу право розпочати проведення документальної невиїзної перевірки.

Пунктом 42.2 статті 42 ПК України визначено, що документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Якщо платник податків у порядку та у строки, визначені статтею 66 цього Кодексу, повідомив контролюючий орган про зміну податкової адреси, він на період з дня державної реєстрації зміни податкової адреси до дня внесення змін до облікових даних такого платника податків звільняється від виконання вимог документів, надісланих йому контролюючим органом за попередньою податковою адресою та в подальшому повернених як таких, що не знайшли адресата (пункт 42.3 статті 42 ПК України).

Положеннями пункту 42.4 статті 42 ПК України, платники податків, які подають звітність в електронній формі та/або пройшли електронну ідентифікацію онлайн в електронному кабінеті, можуть здійснювати листування з контролюючими органами засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги". Для осіб, які є фінансовими агентами, листування з контролюючим органом в електронній формі є обов`язковим у випадках, визначених цим Кодексом.

Листування контролюючих органів з платниками податків, зазначеними в абзаці першому цього пункту, які подали заяву про бажання отримувати документи через електронний кабінет, а також з фінансовими агентами у випадках, визначених цим Кодексом, здійснюється засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги" шляхом надіслання документа в електронний кабінет з одночасним надісланням платнику податків на його електронну адресу (адреси) інформації про вид документа, дату та час його надіслання в електронний кабінет.

Документ, надісланий контролюючим органом в електронний кабінет, вважається врученим платнику податків або фінансовому агенту, якщо він сформований з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги" та є доступним в електронному кабінеті.

Датою вручення платнику податків або фінансовому агенту документа є дата, зазначена у квитанції про доставку у текстовому форматі, що відправляється з електронного кабінету автоматично та свідчить про дату та час доставки документа платнику податків/фінансовому агенту. У разі якщо доставка документа відбулася після 18 години, датою вручення документа платнику податків/фінансовому агенту вважається наступний робочий день. Якщо доставка відбулася у вихідний чи святковий день, датою вручення документа платнику податків/фінансовому агенту вважається перший робочий день, що настає за вихідним або святковим днем.

У разі неотримання контролюючим органом квитанції про доставку документа в електронний кабінет протягом двох робочих днів з дня його надіслання такий документ у паперовій формі на третій робочий день з дня відправлення з електронного кабінету надсилається за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків/фінансового агента рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручається платнику податків/фінансовому агенту (його представнику).

За змістом 42.5 статті 42 ПК України, у разі якщо платник податків не подав заяву про бажання отримувати документи через електронний кабінет, листування з платником податків здійснюється шляхом надіслання за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручаються платнику податків (його представнику).

У разі якщо пошта не може вручити платнику податків документ у зв`язку з відсутністю за місцезнаходженням посадових осіб платника податків, їхньою відмовою прийняти документ, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, документ вважається врученим платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення.

За правилами пункту 45.2 статті 45 ПК України податковою адресою юридичної особи (відокремленого підрозділу юридичної особи) є місцезнаходження такої юридичної особи, відомості про що містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Платник податків, який обирає спосіб взаємодії з контролюючим органом засобами електронного зв`язку в електронній формі, зобов`язаний під час обрання способу взаємодії повідомити контролюючому органу свою електронну адресу (адреси) шляхом внесення цієї інформації до своїх облікових даних через електронний кабінет (пункт 45.3 статті 45 ПК України).

Відповідно до пункту 69.2-2 підрозділу 10. Інші перехідні положення ПК України, документ, надісланий контролюючим органом до електронного кабінету, вважається врученим платнику податків, якщо він сформований з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги".

Аналіз вищенаведених норм права дозволяє дійти висновку, що підтвердженням вручення наказу на проведення перевірки, повідомлення про проведення перевірки та податкового повідомлення-рішення засобами поштового зв`язку є повідомлення про вручення, яке прикріплюється до примірника документу, а у разі відсутності за місцезнаходженням посадових осіб платника податків, їх відмовою прийняти такі документи, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, - повідомлення про вручення із зазначенням причини невручення.

Підтвердженням надіслання документа засобами електронного зв`язку в електронній формі є квитанція про доставку в текстовому форматі, що свідчить про дату та час доставки документа платнику податків.

Колегією суддів встановлено, що за податковою адресою ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» 61003, Харківська обл., Харківський район, м. Харків, м. Конституції, 1, офіс 8610, відомості про що містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, 06.07.2023 засобами поштового зв`язку рекомендованим листом з повідомленням про вручення було надіслано наказ від 05.07.2023 № 2836-п «Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» (), повідомлення від 06.07.2023 № 284/20-40-07-04 про проведення з 07.08.2023 за адресою : м.Харків, вул. Благовіщенська, буд. 30, документальної позапланової перевірки, запит про надання інформації (пояснень та їх документальних підтверджень) від 06.07.2023 № 35984/6/20-40-07-04-11 та запрошення підприємства на підписання матеріалів перевірки від 06.07.2023 № 36151/6/20-40-07-04-11.

Лист з вище переліченими документами повернувся до ГУ ДПС в Харківській області 08.08.2023 з відміткою на рекомендованому повідомленні про невручення поштового відправлення «за закінченням терміну зберігання», що підтверджується наявною в матеріалах справи відповідною копією рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення (т. 1 а. с. 241) .

У вказаному повідомленні у відповідній графі зазначено про його повернення та причини невручення за «закінченням терміну зберігання», а також наявний підпис працівника поштового зв`язку.

Отже, за встановлених обставин, у розумінні пункту 42.5 статті 42 ПК України вищевказані документи вважаються такими, що вручені платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення (08.08.2023).

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що добросовісний платник податків зобов`язаний забезпечити отримання ним кореспонденції за адресою місцезнаходження, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. У разі невиконання цього обов`язку платник не вправі посилатись на неотримання ним документів як на обставину, що звільняє його від настання у зв`язку з цим негативних для такого платника наслідків.

Колегія суддів зазначає, що жодна норма податкового законодавства не зобов`язує податковий орган здійснювати заходи для з`ясування причин невручення наказу на перевірку, запрошення, запиту, чи для вжиття додаткових заходів (як-то електронні засоби зв`язку, кур`єрська доставка і т.д.) щодо вручення надісланих документів.

Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 21 жовтня 2021 року у справі № 360/4692/19, від 20 жовтня 2020 року по справі № 140/30/20 та від 14 липня 2022 року по справі № 120/479/21-а.

Посилання представника позивача на те, що ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» не мало можливості отримати ані наказу від 05.07.2023 № 2836-п, ані запиту про надання інформації, ані повідомлення про документальну позапланову перевірку, у зв`язку з зупиненням діяльності внаслідок ракетного обстрілу 02.03.2023, так як фактично за зареєстрованою адресою не перебувало, робота проводилась дистанційно, з огляду на відсутність у матеріалах справи відомостей щодо повідомлення платником податку контролюючого органу про наявність таких обставин (перехід на дистанційну роботу та відсутність позивача за податковою адресою із зазначенням нової адреси для листування), є неприйнятними.

Крім того, колегія суддів зауважує, що з події ракетного обстрілу 02.03.2023 до 06.07.2023 минуло більш 4-х місяців, а відтак, у позивача було достатньо часу для вжиття відповідних заходів з виконання обов`язку забезпечити отримання ним кореспонденції або через електронний кабінет або за адресою місцезнаходження, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

До того ж, як доречно зауважив суд першої інстанції, дистанційна робота не є зупиненням або припиненням діяльності юридичної особи.

З огляду на встановлені вище обставини, колегія суддів вважає, що ГУ ДПС у Харківській області у спірних правовідносинах виконало вимоги статті 42 ПК України, що правомірно надало посадовим особам контролюючого органу право розпочати проведення документальної невиїзної перевірки ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД».

Щодо правомірності податкового повідомлення-рішення від 12.10.2023 № 4 (форми В4), яким ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» зменшено розмір від`ємного значення суми ПДВ на 6514115 грн, колегія суддів зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, нормативною підставою є порушення позивачем п. 44.1, п. 44.3, п. 44.6 ст. 44, п. 85.2 ст. 85, п. 198.1, п. 198.2, п. 198.3, п. 198.6 ст. 198, п. 201.1. п. 201.7 п.201.10 ст. 201, п. 200.1 п. 200.4 ст.200 Податкового кодексу України у зв`язку з завищенням від`ємного значення з ПДВ, що зараховується до складу наступного звітного періоду, на суму 6 514 115 грн, а фактичною не надання до перевірки пояснень та їх документальних підтверджень, зокрема, первинних документів, господарських договорів, довіреностей, наказів, якими оформлено повноваження осіб для здійснення операцій, первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), актів приймання-передачі, накладних; розрахункових документів, банківських виписок з особових рахунків; документів щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством, інших документів, інформації щодо проведення інвентаризації основних фондів, нематеріальних активів, товарно-матеріальних цінностей, коштів, відомостей про основні засоби за даними бухгалтерського обліку, повідомлень форми 20-ОПП, про запаси, первинних документів із контрагентами, відомостей про основні фонди, нематеріальні активи, товарно-матеріальні цінності, кошти, відомостей, що підтверджують дані податкової декларації за травень 2023 року.

Так, вимоги до підтвердження даних, визначених у податковій звітності врегульовані статтею 44 ПК України.

Так, пунктом 44.1 вказаної статті визначено, що для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, реєстрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків та зборів, ведення яких передбачено законодавством. Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.

Платники податків зобов`язані забезпечити зберігання документів, визначених у пункті 44.1 цієї статті, а також документів, пов`язаних із виконанням вимог законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, не менш як 1095 днів з дня подання податкової звітності, для складення якої використовуються зазначені документи, а у разі її неподання - з передбаченого цим Кодексом граничного терміну подання такої звітності (пункт 44.3 статті 44).

Хоча вказані норми є матеріально - правовими, однак для застосування стандартів доказування при розгляді адміністративних спорів, які виникають за наслідками проведених перевірок, такі фактично впливають на визначення властивостей доказів, а саме які докази можуть вважатись допустимими.

Відтак передумовою застосування приписів процесуального закону щодо доказування в адміністративних справах по розгляду податкових спорів необхідною умовою, якщо на цьому наполягають сторони, є перевірка на дотримання норм матеріального закону, якою є, зокрема, стаття 44 ПК України, від чого залежатиме оцінка доказів на їх допустимість для доведення фактів, що є предметом доказування.

Відповідно до положень Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» первинний документ - документ, який містить відомості про господарську операцію (стаття 1). Підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи (частина перша статті 9).

З огляду на вказані норми права підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності не підтверджених відповідними первинними документами.

Таким чином, на підтвердження правомірності формування даних податкового обліку Товариство повинно мати відповідні належно оформлені первинні документи, які і є підставою для формування даних податкового та бухгалтерського обліку.

Згідно вимог пункту 85.2 статті 85 ПК України платник податків зобов`язаний надати посадовим (службовим) особам контролюючих органів у повному обсязі всі документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки. Такий обов`язок виникає у платника податків після початку перевірки.

При проведенні перевірок посадові (службові) особи контролюючого органу мають право отримувати у платників податків належним чином завірені копії первинних фінансово-господарських, бухгалтерських та інших документів, що свідчать про приховування (заниження) об`єктів оподаткування, несплату податків, зборів, платежів, порушення вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. Такі копії повинні бути засвідчені підписом платника податків або його посадової особи та скріплені печаткою (за наявності) (пункт 85.4 статті 85).

В силу абзацу 2 пункту 85.2 статті 85 ПК України, відповідний запит на отримання копій документів повинен бути поданий посадовою (службовою) особою контролюючого органу не пізніше ніж за п`ять робочих днів до дати закінчення перевірки.

При цьому, платник податків зобов`язаний надати посадовим (службовим) особам контролюючих органів у повному обсязі всі документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки.

У разі відмови платника податків або його законних представників надати копії документів посадовій (службовій) особі контролюючого органу така особа складає акт у довільній формі, що засвідчує факт відмови (пункт 85.6 статті 85).

Відповідно до вимог пункту 44.6 статті 44 ПК України у разі якщо до закінчення перевірки або у терміни, визначені в абзаці другому пункту 44.7 цієї статті платник податків не надає посадовим особам контролюючого органу, які проводять перевірку, документи (незалежно від причин такого ненадання, крім випадків виїмки документів або іншого вилучення правоохоронними органами), що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, вважається, що такі документи були відсутні у такого платника податків на час складення такої звітності.

Якщо платник податків після закінчення перевірки та до прийняття рішення контролюючим органом за результатами такої перевірки надає документи, що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, не надані під час перевірки (у випадках, передбачених абзацами другим і четвертим пункту 44.7 цієї статті), такі документи повинні бути враховані контролюючим органом під час розгляду ним питання про прийняття рішення.

Таким чином у разі якщо до закінчення перевірки або протягом десяти робочих днів з дня отримання акта перевірки платник податків не надає посадовим особам контролюючого органу документи, що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, вважається, що такі документи були відсутні у такого платника податків на час складення такої звітності.

Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності на підставі даних, не підтверджених первинними документами, реєстрами бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків та зборів, ведення яких передбачено законодавством, зазначена імперативна норма передбачена пунктом 44.1 статті 44 і кореспондується з вимогами пункту 198.6 статті 198, якою передбачено, що у разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними у абзаці першому цього пункту документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу.

Верховний Суд вже неодноразово аналізував положення статей 44, 85 ПК України у їх взаємозв`язку і сформовані ним підходи щодо застосування означених норм податкового законодавства є усталеними.

Так, зокрема, але не виключно, у постановах від 29 травня 2020 року (справа №826/27811/15), від 06 серпня 2019 року (справа №160/8441/18), від 31 січня 2020 року (справа №826/15328/18), від 03 жовтня 2023 року (справа №420/534/20) Верховний Суд сформулював такий висновок. Надання платником податків фінансово-господарських документів під час проведення перевірки є необхідною умовою підтвердження правомірності задекларованих платником показників податкового обліку. Обов`язок платника податків зберігати документи й надавати їх під час перевірки контролюючому органу кореспондує з компетенцією контролюючого органу здійснювати перевірку на підставі документів. Ненадання платником податків документів на підтвердження задекларованих показників податкового обліку прирівнюється нормами пункту 44.6 статті 44 ПК України до їх відсутності. Винятком є випадки виїмки документів або іншого їх вилучення правоохоронними органами та іншими компетентними органами. Якщо платник податків після закінчення перевірки та до прийняття рішення контролюючим органом за результатами такої перевірки надає документи, що підтверджують показники, відображені ним у податковій звітності, але не надані під час перевірки (у випадках, передбачених абзацами другим і четвертим пункту 44.7 цієї статті), такі документи повинні бути враховані контролюючим органом під час розгляду ним питання про прийняття рішення.

Поряд з цим факт відмови надання платником податків документів під час податкової перевірки повинен фіксуватися у визначений законом спосіб, а саме шляхом складання акта про відмову у наданні документів. Про це Верховний Суд неодноразово вказував, зокрема, у постановах від 26 січня 2021 року у справі № 814/3617/14, від 03 березня 2021 року у справі № 824/638/18-а, від 08 вересня 2022 року у справі № 640/26351/20, від 11 липня 2023 року у справі №822/554/17, від 10 січня 2023 року у справі № 814/876/16 тощо).

Колегією суддів встановлено, що разом із повідомленням від 06.07.2023 № 284/20-40-07-04 та копією наказу про проведення документальної перевірки, контролюючим органом на податкову адресу позивача (майдан Конституції, 1, офіс 8610, м. Харків, Харківський р-н, Харківська область, 61003), у відповідності до пункту 85.2 статті 85 розділу ІІ ПК України було надіслано запит ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» забезпечити надання всіх необхідних документів, що підтверджують дані податкових декларацій (розрахунків), зокрема, фінансову, статистичну та іншу звітність, регістри податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, а також первинні та інші бухгалтерські документи, які використовувались в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи ДПС.

Відповідно до пункту 73.3 статті 73 ПК України контролюючі органи мають право звернутися до платників податків та інших суб`єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про надання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій, завдань, та її документального підтвердження.

Такий запит підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу і має містити:

1) підстави для надсилання запиту відповідно до цього пункту із зазначенням інформації, яка це підтверджує;

2) перелік інформації, яка запитується, та перелік документів, які пропонується надати;

3) печатку контролюючого органу.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що надісланий контролюючим органом ТОВ "ВАЛЕКСА ТРЕЙД" запит про надання до перевірки документів відповідав обов`язковим вимогам, які передбачені статтею 73 ПК України для такого виду документів, а тому платник податку мав обов`язок надати відповідь на такий запит.

Однак, як вже було зазначено вище, конверт із вказаними документами 08.08.2023 повернувся внаслідок не вручення з поміткою «за закінченням терміну зберігання».

З огляду на ненадання ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» первинних та бухгалтерських документів, які стосуються предмету перевірки, контролюючим органом складено акти «Про ненадання документів при проведенні документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» (код за )» від 08.08.2023 № 4825/20-40-07-04-11/44824549, «Про ненадання документів при проведенні документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» (код за )» від 09.08.2023 № 4832/20-40-07-04-11/44824549, «Про ненадання документів при проведенні документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» (код за )» від 10.08.2023 № 4904/20-40-07-04-11/44824549, «Про ненадання документів при проведенні документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» (код за )» від 11.08.2023 № 4922/20-40-07-04-11/44824549.

За результатами проведеної перевірки контролюючим органом складено Акт перевірки від 18.08.2023, який було направлено на податкову адресу позивача рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Однак, 23.09.2023 поштовий конверт із таким документом повернувся на адресу ГУ ДПС в Харківській області внаслідок не вручення з поміткою «за закінченням терміну зберігання», що у розумінні пункту 42.5 статті 42 ПК України свідчить про те, що Акт перевірки від 18.08.2023 вважається таким, що вручений платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення (23.09.2023).

З огляду на те, що посадова особа, а саме директор Кімстачьов С.С. був відсутній 18.08.2023 на підписанні Акту перевірки, контролюючим органом також складено Акт «Про неможливість вручення та підписання акту позапланової невиїзної перевірки та протоколу про адміністративне правопорушення посадовою особою ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» (код за ) від 18.08.2023 № 5069/20-40-07-04-05/44824549.

Колегією суддів встановлено, що станом на дату складення Акту перевірки (18.08.2023) та спірних податкових повідомлень-рішень (12.10.2023) у розпорядженні контролюючого органу були відсутні будь-які первинні документи ТОВ "ВАЛЕКСА ТРЕЙД" за спірний період.

При цьому будь-яких доказів виїмки або вилучення правоохоронними органами первинних документів, складених ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» на підтвердження правомірності формування від`ємного значення суми ПДВ за травень 2023 року у розмірі 6514115 грн не надано ані до суду першої ані до суду апеляційної інстанцій.

Посилання представника позивача на неможливість отримання ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» наказу від 05.07.2023 № 2836-п, запиту про надання інформації та повідомлення про документальну позапланову перевірку, які були направленні 06.07.2023 за офіційною податковою адресою позивача, у зв`язку з не перебуванням платника податку за останньою через зупинення діяльності внаслідок ракетного обстрілу 02.03.2023, не є поважною причиною у розумінні статті 44 ПК України.

Інформації про те, що ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» зверталось до ГУ ДПС в Харківській області із повідомленням про знищення первинної бухгалтерської документації ані до суду першої інстанції, ані до суду апеляційної інстанції надано не було.

Відомостей про те, що внаслідок ракетного обстрілу 02.03.2023 було знищено первинну документацію матеріали справи не містять, а позивач на такі обставини не покликається.

Пояснень щодо наявності інших причин неможливості надання до перевірки документів, які б, у розумінні положень статті 44 ПК України вважались поважними, ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» під час судового розгляду не повідомлено.

Слід зауважити, що позивач, як користувач Електронного кабінету платника податку, не був обмежений у праві отримувати всі документи в електронній формі.

Підсумовуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку про відсутність у ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» поважних причин, які зумовили не надання посадовим особам контролюючого органу, які проводять перевірку, документів на підтвердження правомірності формування від`ємного значення суми ПДВ за травень 2023 року у розмірі 6514115 грн.

При цьому, платником податків після закінчення перевірки та до прийняття рішення контролюючим органом за результатами такої перевірки також не надано документи, що підтверджують показники, відображені ним у податковій звітності за травень 2023 року, але не надані під час перевірки.

Вищенаведені встановлені колегією суддів обставини у справі дозволяють дійти висновку, що у розумінні пункту 44.6 статті 44 ПК України такі документи були відсутні у ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» на час складення такої звітності.

Водночас, колегія суддів зазначає, що право платника довести обставини, на яких ґрунтуються його вимоги, не обмежене поданням виключно тих доказів, що надавалися ним контролюючому органу. Право надавати заперечення щодо висновків податкового органу та долучати до матеріалів справи докази на підтвердження таких заперечень надається платнику як на усіх стадіях податкового контролю, так і на стадіях судового процесу, на яких допускається подання учасником процесу нових доказів.

Крім цього, вимоги частини четвертої статті 9 КАС України зобов`язують суд до активної ролі в судовому процесі, у тому числі до офіційного з`ясування всіх обставин справи і у відповідних випадках до витребування тих доказів, яких, на думку суду, не вистачає для належного встановлення обставин у справі, що розглядається.

Подібні правові висновки викладено у постановах Верховного Суду від 20 листопада 2018 року у справі № 806/434/16, від 18 листопада 2019 року у справі № 815/1088/15, від 31 березня 2020 року у справі № 140/10/19, від 21 травня 2020 року у справі №560/391/19.

Норми податкового законодавства не обмежують період подання платником податків необхідних первинних документів лише часом проведення податкової перевірки, оскільки положення пункту 44.6 статті 44 ПК України визначають статус показників податкової звітності, які не підтверджені необхідними документами під час перевірки, однак не обмежують право платника довести у судовому процесі обставини, на яких ґрунтуються його вимоги, поданням виключно тих доказів, що надавалися ним під час проведення податкової перевірки. Право надавати заперечення щодо висновків податкового органу та долучити до матеріалів справи докази на підтвердження таких заперечень надається платнику як на усіх стадіях податкового контролю, так і на стадіях судового процесу, на яких допускається подання учасником процесу нових доказів. В іншому випадку, обмеження судом предмету дослідження призвело би до неповноти дослідження та порушення справедливого балансу.

Отже враховуючи зазначене, позивач непозбавлений можливості подати будь-які належні та допустимі докази безпосередньо в судове засідання.

Верховний Суд у постанові від 10.05.2023 у справі №640/966/20 вказав, що при поданні первинних документів, які мають бути належно оформленими, містити всі необхідні реквізити, бути підписані уповноваженими особами та, які в сукупності з встановленими обставинами справи, зокрема і щодо можливостей здійснення господарюючими суб`єктами відповідних операцій з урахуванням часу, місця знаходження майна, обсягу матеріальних та трудових ресурсів, економічно необхідних для виконання умов, обумовлених договорами, мають свідчити про беззаперечний факт реального вчинення господарських операцій, що і є підставою для формування платником податкового обліку вони повинні бути досліджені в судовому засіданні та їм повинна бути надана правова оцінка.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду у сумі 6 514 115 грн податкового кредиту по податку на додану вартість (рядок 17 Декларацій) у сумі 6 514 115 грн, як вказує позивач за рахунок господарських операцій з такими контрагентами: ТОВ «АСКЕТ ШИППІНГ» , ТОВ «Транспортно експедиторська компанія «Сервіс Голд» , ТОВ «АТЕКОРА» код ЄДРПОУ: 4291429, ТОВ «ГАММА ТРАНСБАН» , ТОВ «МУЛЬТІТРАНС» , ТОВ «ОСКАР ЛОГІСТИК» , ТОВ «Долинський елеватор» , ТОВ «ЮПСС ІЗМАЇЛ» , ТОВ «ФЕРРІПЛЮС» , ПП «ЯНТАР 21» .

Відповідно до Додатку № 2 «Довідка про суму від`ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (Д2), та яка надавалася разом із податковою декларацією з податку на додану вартість за травень 2023 року, сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 21) виникла, зокрема:

- 4101276 грн у січні 2023 року;

- 2412839 грн у березні 2023 року.

Усього : 6514115 грн.

Порядок заповнення податкової декларації наведено у Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 28.01.2016 № 21 (далі по тексту Порядок № 21).

В силу підпункту 2 пункту 10 Порядку № 21, додатками до декларації є, зокрема, розрахунок суми бюджетного відшкодування та суми від`ємного значення, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (Д2) (додаток 2).

Додаток 2 «Довідка про суму від`ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (Д2)» подається при заповненні рядка 21 Декларації.

Відповідно до затвердженої Порядком № 21 форми Д2, у «таблиці 1» форми Д2, зазначається, серед іншого, звітний (податковий) період, у якому виникло від`ємне значення із розбивкою по місяцях та роках такого виникнення, а також постачальник (індивідуальний податковий номер або умовний індивідуальний податковий номер).

Колегія суддів зауважує, у наданій позивачем Д2 розшифровка періодів формування виникнення від`ємного значення із розбивкою по контрагентах відсутня.

Відтак, за відсутності у Д2 таких відомостей, а також ненадання позивачем до перевірки будь-яких документів, які б дозволяли визначитися відповідачу за якими саме місяцями звітного (податкового) періоду виникло заявлене від`ємне значення, а також з якими постачальниками (індивідуальний податковий номер або умовний індивідуальний податковий номер), у контролюючого органу не було можливості підтвердити правильність формування ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» від`ємного значення суми ПДВ за травень 2023 року у розмірі 6514115 грн.

Колегією суддів встановлено, що на підтвердження правомірності формування від`ємного значення суми ПДВ за травень 2023 року у розмірі 6514115 грн позивачем до суду першої інстанції було надано по взаємовідносинах із ТОВ « АСКЕТ ШИППІНГ» надано такі документи: Договір № 06-Д про надання транспортно-експедиторських послуг від 03.02.2023, додаток № 6 від 24.05.2023 до договору про надання транспортно-експедиторських послуг № 06-Д від 03.02.2023, додаток № 7 від 24.05.2023 до договору про надання транспортно-експедиторських послуг № 06-Д від 03.02.2023, додаток № 5 від 28.02.2023 до договору про надання транспортно-експедиторських послуг № 06-Д від 03.02.2023, акти надання послуг, рахунки-фактури.

Дослідивши вказані документи судом апеляційної інстанції встановлено, між ТОВ «АСКЕТ ШИППІНГ» (експедитор) та ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» (замовник) укладено договір № 06-Д про надання транспортно-експедиторських послуг від 03.02.2023, відповідно до пункту 2.1 якого в порядку та на умовах, визначених даним договором, експедитор за обумовлену плату надає замовнику комплекс транспортно-експедиторських послуг, пов`язаних з організацією перевалки вантажів замовника через морські та/або річні порти України.

В силу пункту 2.3 вказаного договору, найменування та кількість вантажу, вимоги до якості вантажу зазначаються сторонами в додатках до цього договору в залежності від порту перевалки та терміналів технологічного накопичення вантажів.

За змістом пункту 5.1 вказаного договору, вартість послуг експедитора, послуг третіх осіб залучених до виконання даного договору, а також розміри зборів та інших обов`язкових платежів сторони узгоджують у додатках до цього договору.

Жодних платіжних інструкцій чи інших платіжних документів, які б підтверджували факт оплати за отримані експедиторські послуги (фактичний рух активів) до суду першої інстанції позивачем долучено не було, а з наданої банківської виписки неможливо встановити сплату позивачем коштів на адресу ТОВ «АСКЕТ ШИППІНГ» за отримані послуги.

Щодо правовідносин із ТОВ «АТЕКОРА» позивачем долучено : договір № АТ-22 на транспортно-експедиторське обслуговування від 02.12.2022, додаткову угоду № 1 від 02.12.2022 до договору № АТ-22 від 02.12.2022, додаткову угоду № 2 від 07.12.2022 до договору № АТ-22 від 02.12.2022, додаткову угоду № 3 від 07.12.2022 до договору № АТ-22 від 02.12.2022, додаткову угоду № 4 від 16.12.2022 до договору № АТ-22 від 02.12.2022, додаткову угоду № 5 від 22.12.2022 до договору № АТ-22 від 02.12.2022, додаткову угоду № 6 від 27.12.2022 до договору № АТ-22 від 02.12.2022, додаткову угоду № 7 від 27.12.2022 до договору № АТ-22 від 02.12.2022, додаткову угоду № 8 від 04.01.2023 до договору № АТ-22 від 02.12.2022, додаткову угоду № 9 від 16.01.2023 до договору № АТ-22 від 02.12.2022, додаткову угоду № 10 від 16.01.2023 до договору № АТ-22 від 02.12.2022, додаткова угода № 11 від 27.01.2023 до договору № АТ-22 від 02.12.2022, відомості №№ 11010005, 06010002, 02020011 плати за користування вагонами, накопичувальні картки №№ 19120025, 02010003, 30010015, 06010006, 06010007, 25020220 зборів за роботи (послуги) та штрафів, пов`язаних з перевезенням вантажів (вантажобагажу) від 19.12.2022, від 02.01.2023, від 30.01.2023, від 06.01.2023, від 06.01.2023, від 25.02.2023, акти здачі-приймання робіт, реєстри до актів, розрахунки транспортно-експедиційного обслуговування з організації та забезпечення використання власного/приватного рухомого складу (вагону).

Дослідивши вказані документи колегією суддів встановлено, що між ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» (клієнт) та ТОВ «АТЕКОРА» (експедитор) укладено договір № АТ-22 на транспортно-експедиторське обслуговування від 02.12.2022, згідно із пунктом 1.1 якого, клієнт доручає, а експедитор зобов`язується за рахунок клієнта:

- організувати надання транспортно-експедиторських послуг, пов`язаних з перевезенням вантажу клієнта (зернові, зернобобові, олійні, продукти їх переробки та інші вантажі, згідно додаткових угод, додатків, тощо) залізничним транспортом;

- забезпечити транспортно-експедиторське обслуговування з організації перевезень вантажів в приватних вагонах-зерновозах.

Розділом 2 вказаного договору передбачено, що експедитор зобов`язаний:

- забезпечити подачу заявки на перевезення вантажу в Управління залізниць і/або на станціях відправлення й подачу рухомого складу (залізничних вагонів) для здійснення навантаження вантажів, що належать Клієнтові;

- забезпечити оплату залізничного тарифу та додаткових станційних зборів за перевезення вантажів клієнта за рахунок коштів клієнта;

- оформити транспортні документи на перевезення вантажу відповідно до «Правил перевезення вантажів» та інструкцій клієнта;

- представляти інтереси Клієнта на пунктах відвантаження (елеваторах, хлібоприймальних підприємствах (ХПП), комбінатах хлібопродуктів (КХП) та ін.);

- за рахунок коштів Клієнта оплатити рахунки, виставлені спеціалізованими підприємствами: карантинною та ветеринарною інспекціями, ПГВК, та ін.;

- оформити на елеваторі, ХПП або КХП наказ на навантаження. Забезпечити присутність свого представника при навантаженні для контролю за повнотою завантаження вагонів. Контролювати зважування тари, брутто залізничних вагонів на залізничних вагах; встановити на вагонах запірно-пломбуючі пристрої (ЗПП).;

- за потреби виписати обмінне доручення на П.І.Б. свого менеджера з відвантаження на право одержання матеріального доручення від Клієнта на товар;

- передати Клієнтові реєстр відправлених вагонів із зазначенням дати відвантаження, номерів вагонів та номерів відправлень (залізничних накладних) і ваги нетто вантажу;

- надати Клієнтові Акти виконаних робіт та копії залізничних накладних.

Клієнт зобов`язаний:

- не пізніше, ніж за 4 (чотири) робочих дні до початку відвантаження направити Експедитору заявку на перевезення вантажу з зазначенням назви вантажу, пункту навантаження та станції відправлення вантажу, обсягу, строків навантаження, станції призначення, назви та коду одержувача, видів супровідних документів; інструкції з заповнення залізничної накладної;

- забезпечити Експедитора квотою - дозволом на перевезення експортних вантажів;

- видати Експедиторові належним чином оформлену довіреність (довіреності), складську(i) квитанцію(ї), лист-клопотання на вчинення юридичних дій, передбачених Договором.

- надати Експедиторові копію 3Е контракту (договору поставки);

- за 1 день до початку навантаження забезпечити оплату вартості послуг елеватора, ХПП, КХП з навантаження та зберігання вантажу згідно з виставленими рахунками;

- забезпечити Експедитора добовим підтвердженням порту на приймання вантажу;

- здійснити оплату за ТЕО згідно рахунків Експедитора;

- за 1 день до початку навантаження забезпечити оплату рахунків, наданих Експедитором за послуги ТЕП;

- підписати акти виконаних робіт, або у разі незгоди клієнта з актом він зобов`язаний надіслати/надати експедиторові протягом 24 годин з моменту отримання акту, лист із зазначенням мотивованих причин відмови від підписання.

Будь-яких транспортних документів на перевезення вантажу, рахунків на оплату, платіжних інструкцій чи інших розрахункових документів, які були складені за наслідками виконання договору № АТ-22 на транспортно-експедиторське обслуговування від 02.12.2022 до суду першої інстанції ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» не надано.

На підтвердження здійснення господарської операції із ТОВ «Транспортно-експедиторська компанія Сервіс Голд» платником податку до матеріалів справи долучено, зокрема, акти надання послуг № 8 від 17.01.2023, № 9 від 23.01.2023, № 3 від 10.01.2023, № 4 від 11.01.2023, додаток до акту надання послуг від 23.01.2023,

Водночас, ані договору 15-11/2022 транспортно-експедиторського обслуговування від 15.11.2022, ані рахунків-фактури, ані платіжних інструкцій, ані заявок на перевезення, ані довіреностей або будь-яких інших первинних господарських документів, які б давали змогу встановити реальність здійсненої ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» та ТОВ «транспортно-експедиторською компанією Сервіс Голд» до суду першої інстанції не надано.

Також, до суду першої інстанції не було надано взагалі будь-яких первинних документів по господарським операціям із ТОВ «Долинський елеватор» , ТОВ «ГАММА ТРАНСБАН» , ТОВ «МУЛЬТІТРАНС» , ТОВ «ОСКАР ЛОГІСТИК» ,, ТОВ «ЮПСС ІЗМАЇЛ» , ТОВ «ФЕРРІПЛЮС» , ПП «ЯНТАР 21» .

Наявна в матеріалах справи виписка із банківського рахунку за період з 15.11.2022 по 16.02.2023, за відсутності інших доказів, сама по собі не дає колегії суддів змоги встановити правомірність формування сум спірного від`ємного значення, оскільки такий документ повинен оцінюватись у сукупності з іншою первинною документацією, якої, в свою чергу, по таких контрагентах, як ТОВ «ГАММА ТРАНСБАН» , ТОВ «МУЛЬТІТРАНС» , ТОВ «ОСКАР ЛОГІСТИК» ,, ТОВ «ЮПСС ІЗМАЇЛ» , ТОВ «ФЕРРІПЛЮС» , ПП «ЯНТАР 21» , відсутня.

Крім того, вказаних документів не було надано і до суду апеляційної інстанції, що відповідно унеможливлює підтвердження показників, відображених у Податковій декларації з податку на додану вартість за травень 2023 року під час судового розгляду.

Подання позивачем лише частини таких документів до суду, за відсутності таких під час проведення заходу з податкового контролю, у даному конкретному випадку, не свідчить про відсутність події та складу податкового правопорушення, оскільки за відсутності оригіналів первинних документів та суміжних документів про фактичний рух активів позивача, суб`єкт владних повноважень об`єктивно позбавлений можливості підтвердити правильність відомостей документів обов`язкової податкової звітності платника при формуванні від`ємного значення з ПДВ, а також бюджетного відшкодування з ПДВ.

Суд апеляційної інстанції зауважує, що позивачем ані в позовній заяві, ані в апеляційній скарзі не зазначалось, ані чітких сум від`ємного значення із розбивкою по контрагентах, ані періодів виникнення такого від`ємного значення.

Колегія суддів вважає, що для того щоб встановити зміст, обсяги, істотні умови, та, як наслідок, реальність здійснених правочинів із контрагентами позивача за спірний період недостатньо надати до суду першої інстанції, і те лише вибірково, договори, додаткові угоди, акти здачі-приймання робіт та рахунки фактури, яким взагалі не надавалася оцінка контролюючим органом під час проведення перевірки.

Колегія суддів зазначає, що правові наслідки у вигляді виникнення у покупця права на формування відповідних сум податкових вигод виникають за наявності сукупності таких обставин та підстав, зокрема: фактичного (реального) здійснення оподатковуваних операцій; документального підтвердження реального здійснення господарських операцій сукупністю юридично значимих (дійсних) первинних та інших документів, які зазвичай супроводжують операції певного виду; наявності у сторін спеціальної податкової правосуб`єктності; наявності у покупця належним чином складеної та зареєстрованої податкової накладної; наявності ділової мети, розумних економічних причин для здійснення господарської операції.

Відповідно до підпункту 14.1.181 пункту 14.1 статті 14 ПК України податковий кредит - сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов`язання звітного (податкового) періоду, визначена згідно з розділом V цього Кодексу.

За визначенням, наведеним у пункті 185.1 статті 185 ПК України об`єктом оподаткування є операції платників податку з:

а) постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з безоплатної передачі та з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу у володіння та користування лізингоодержувачу/орендарю;

б) постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу.

Положеннями пункту 187.1. статті 187 ПК України передбачено, що датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на рахунок платника податку в банку/небанківському надавачу платіжних послуг як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг, оплата яких здійснюється електронними грошима, - дата зарахування електронних грошей платнику податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, на електронний гаманець, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", незалежно від дати накладення електронного підпису.

Згідно з пунктом 188.1. статті 188 ПК України база оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (крім акцизного податку, який нараховується відповідно до підпунктів 213.1.9 і 213.1.14 пункту 213.1 статті 213 цього Кодексу, збору на обов`язкове державне пенсійне страхування, що справляється з вартості послуг стільникового рухомого зв`язку, податку на додану вартість та акцизного податку на спирт етиловий, що використовується виробниками - суб`єктами господарювання для виробництва лікарських засобів, у тому числі компонентів крові і вироблених з них препаратів (крім лікарських засобів у вигляді бальзамів та еліксирів).

Відповідно до п.200.1, п.200.2, 200.4 ст.200 ПК України сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду. При позитивному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума підлягає сплаті (перерахуванню) до бюджету у строки, встановлені цим розділом.

При від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума: а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу

б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на відповідний рахунок платника податку в банку/небанківському надавачу платіжних послуг та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету;

в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

За вимогами пункту 198.1 статті 198 ПК України право на віднесення сум податку до податкового кредиту виникає у разі здійснення операцій, зокрема, з:

а) придбання або виготовлення товарів (у тому числі в разі їх ввезення на митну територію України) та послуг;

б) придбання (будівництво, спорудження, створення) необоротних активів, у тому числі при їх ввезенні на митну територію України (у тому числі у зв`язку з придбанням та/або ввезенням таких активів як внесок до статутного фонду та/або при передачі таких активів на баланс платника податку, уповноваженого вести облік результатів спільної діяльності).

Згідно із пунктом 198.2 статті 198 ПК України датою виникнення права платника податку на віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше: дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг; дата отримання платником податку товарів/послуг, що підтверджено податковою накладною.

У пункті 198.3 статті 198 Податкового кодексу України передбачено, що податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг (у разі здійснення контрольованих операцій - не вище рівня звичайних цін, визначених відповідно до статті 39 цього Кодексу) та складається з сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду, зокрема, у зв`язку з придбанням або виготовленням товарів (у тому числі при їх імпорті) та послуг з метою їх подальшого використання в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності платника податку.

Пунктом 198.6 статті 198 ПК України встановлено, що не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені податковими накладними (або підтверджені податковими накладними, оформленими з порушенням вимог статті 201 цього Кодексу) чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.

На виконання вимог пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно із пунктом 201.7 статті 201 ПК України, податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на рахунок у банку/небанківському надавачу платіжних послуг як попередня оплата (аванс).

У разі якщо частка товарів/послуг, послуг не містить відокремленої вартості, перелік (номенклатура) частково поставлених товарів/послуг зазначається в додатку до податкової накладної у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, та враховується при визначенні загальних податкових зобов`язань.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

За змістом вищенаведених норм ПК України право платника податків на включення сум ПДВ до податкового кредиту обумовлено юридичним складом, до якого входять такі юридичні факти, як придбання цим платником податків товарів (робіт, послуг), основних фондів (необоротних активів) (щодо останніх, крім того, будівництво, спорудження, створення), призначених для використання в оподатковуваних операціях, що відповідають цілям його господарської діяльності; підтвердження обліковими, розрахунковими документами, зокрема щодо податкового кредиту - податковою накладною, виписаною постачальником - платником ПДВ, митною декларацією (іншими подібними документами, перелік яких встановлений п. 201.11 ст. 201 Податкового кодексу України) сум витрат на придбання товару (робіт, послуг) та ПДВ, нарахованого (сплаченого) в ціні придбання товару (робіт, послуг).

Правові наслідки у вигляді виникнення права платника податку на формування податкового кредиту наступають лише у разі реального (фактичного) вчинення господарських операцій з придбання товарів (робіт, послуг) з метою їх використання в своїй господарській діяльності, що пов`язані з рухом активів, зміною зобов`язань чи власного капіталу платника, та відповідають економічному змісту, відображеному в укладених платником податку договорах, що має підтверджуватись належним чином оформленими первинними документами.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, для операцій з постачання послуг (товарів) первинним документом, що посвідчує право платника податку - покупця послуг (товарів) на віднесення сум податку до податкового кредиту, вважається податкова накладна, яка складена платником податку - продавцем послуг (товарів) за такими операціями окремо на кожне повне (часткове) постачання товарів та/або на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс), та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних.

За відсутності події придбання для використання в оподатковуваних операціях товарів/послуг та, як наслідок, неможливості визначення дати початку їх фактичного використання через відсутність первинних документів, складених відповідно до Закону № 996-ХIV, у платника податку не може виникнути податкове зобов`язання з податку на додану вартість.

Отже, правові наслідки у вигляді виникнення у покупця права на формування відповідних сум податкових вигод виникають за наявності сукупності таких обставин та підстав, зокрема: фактичного (реального) здійснення оподатковуваних операцій; документального підтвердження реального здійснення господарських операцій сукупністю юридично значимих (дійсних) первинних та інших документів, які зазвичай супроводжують операції певного виду; наявності у сторін спеціальної податкової правосуб`єктності; наявності у покупця належним чином складеної та зареєстрованої податкової накладної; наявності ділової мети, розумних економічних причин для здійснення господарської операції. Водночас норми податкового законодавства у взаємозв`язку з приписами законодавства з питань бухгалтерського обліку та звітності визначають окремі випадки, за яких неможливе формування податкових вигод, зокрема, це: непов`язаність здійсненої операції (понесених витрат) з господарською діяльністю покупця (придбання товарів/послуг без мети їх використання у господарській діяльності); фіктивність операцій/нездійснення оподатковуваних операцій; видача податкової накладної особою, яка не є платником податку на додану вартість; відсутність у платника податків юридично значимих первинних документів.

При цьому, у податковому обліку позивача операції з придбання товарів (послуг) та суми податкового кредиту за такими операціями повинні бути підтверджені відповідними розрахунковими, платіжними та іншими документами, які містять відомості про господарську операцію, підтверджують її фактичне здійснення. Податковий кредит має бути обов`язково підтверджений податковою накладною. Якщо господарська операція фактично не відбулася, то первинні документи, складені платником податку та/або його контрагентом на підтвердження такої операції, не відповідають дійсності.

В силу викладеного, будь-які документи (у тому числі договори, видаткові накладні, податкові накладні тощо) мають силу первинних документів лише в разі фактичного здійснення господарської операції. За відсутності факту придбання товарів (послуг) відповідні суми не можуть включатися до складу податкового кредиту навіть за наявності формально складених, але недостовірних документів або сплати грошових коштів.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 28 жовтня 2019 року по справі № 400/2670/18, від 31.01.2020 по справі № 520/10953/18 та від 16 березня 2021 року у справі № 580/2490/19, яка в силу приписів ч.5 ст.242 КАС України враховується судом апеляційної інстанції.

Однак, доказів реєстрації податкових накладних, як і самих податкових накладних, за наслідками господарських операцій із переліченими контрагентами, ТОВ "ВАЛЕКСА ТРЕЙД" ані до суду першої ані до суду апеляційної інстанцій не надано.

Відповідно до частини 4 статті 308 КАС України докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Всупереч наведеному, надаючи до суду апеляційної інстанції копії договору про транспортно-експедиційні послуги № 06-Д від 03.02.2023, укладеного із ТОВ "АСКЕТ ШИППІНГ" з актами надання послуг та рахунками на оплату, договору відповідального зберігання сільськогосподарської продукції № 03/04-01 від 03.04.2023, укладеного із ТОВ "Долинський елеватор" з актами до нього, договору транспортного експедирування № АТ-22 від 02.12.2022, укладеного із ТОВ "АТЕКОРА" з актами до нього, а також договору транспортно-експедиційного обслуговування № 15-11/2022 від 15.11.2022 з актами до нього, ТОВ "ВАЛЕКСА ТРЕЙД" взагалі не обґрунтовує поважність причин, які унеможливили надання таких документів до суду першої інстанції з об`єктивно незалежних від ТОВ "ВАЛЕКСА ТРЕЙД" причин. А відтак, вищевказані документи не можуть прийняті судом з наданням їм правової оцінки, як доказам у цій справі.

Колегія суддів враховує висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 31.07.2024 по справі № 380/5630/23, відповідно до якого прийняття судами попередніх інстанцій наданих позивачем документі, які, не надавалися до перевірки, фактично нівелює приписи матеріального закону та не свідчить про дотримання процесуального закону щодо стандартів доказування, а саме оцінки доказів та обставин, які можуть свідчити про недопустимість чи допустимість доказів, які використано судом для встановлення фактів та не встановлення обставин, що складає предмет доказування у даній справі.

Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Жодних доказів на спростування вказаних в Акті перевірки обставин позивачем ані до суду першої інстанції, ані до суду апеляційної інстанції надано не було.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про не підтвердження позивачем оригіналами первинних документів права на формування суми від`ємного значення з ПДВ за травень 2023 року по взаємовідносинам із ТОВ «АСКЕТ ШИППІНГ» , ТОВ «Транспортно експедиторська компанія «Сервіс Голд» , ТОВ «АТЕКОРА» код ЄДРПОУ: 4291429, ТОВ «ГАММА ТРАНСБАН» , ТОВ «МУЛЬТІТРАНС» , ТОВ «ОСКАР ЛОГІСТИК» , ТОВ «Долинський елеватор» , ТОВ «ЮПСС ІЗМАЇЛ» , ТОВ «ФЕРРІПЛЮС» , ПП «ЯНТАР 21» , та як наслідок, правомірність висновків ГУ ДПС в Харківській області про порушення ТОВ "ВАЛЕКСА ТРЕЙД" вимог пунктів 44.1, 44.3, 44.6 статті 44, пункту 85.2 статті 85, пунктів 198.1, 198.2, 198.3, 198.6 статті 198, пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201, пунктів 200.1, 200.4 статті 200 Податкового кодексу України.

Отже, податкове повідомлення-рішення від 12.10.2023 № 4 (форми В4) про зменшення Товариству з обмеженою відповідальністю "ВАЛЕКСА ТРЕЙД" розміру від`ємного значення суми податку на додану вартість на 6514115 грн є законним та таким, що прийнято в порядку, у спосіб та в межах повноважень ГУ ДПС в Харківській області, що свідчить про відсутність підстав для його скасування.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що нормативною підставою для винесення податкового повідомлення-рішення від 12.10.2023 № 4 (форми ПС), яким до ТОВ "ВАЛЕКСА ТРЕЙД" застосовано штрафні санкції у розмірі 1020 грн контролюючим органом зазначено порушення позивачем приписів пунктів 44.1, 44.3, 44.6 статті 44, пункту 85.2 статті 85 ПК України, а фактичною - ненадання ТОВ "ВАЛЕКСА ТРЕЙД" контролюючому органу оригіналів документів (крім документів, отриманих з Єдиного реєстру податкових накладних) чи їх копій при здійсненні податкового контролю.

З огляду на те, що безпосередньо до перевірки позивачем не було надано копій первинних документів, які б підтверджували зазначені у податковій звітності показники, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про правомірність оскаржуваного податкового повідомлення-рішення від 12.10.2023 № 4 (форми ПС), яким до ТОВ «ВАЛЕКСА ТРЕЙД» застосовано штрафні санкції у розмірі 1020 грн за ненадання до перевірки документів, та не вбачає підстав для його скасування.

Ухвалюючи дане судове рішення, колегія суддів керується ст.322 КАС України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини (рішення Серявін та інші проти України) та Висновком № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п.41) щодо якості судових рішень.

Як зазначено в п.58 рішення Європейського суду з прав людини по справі Серявін та інші проти України, суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору по даній справі, колегія суддів прийшла до висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи сторін, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право: залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За визначенням, наведеним у статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми процесуального права.

Керуючись ч. 4 ст. 241, ст. ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 326-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ВАЛЕКСА ТРЕЙД" - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 10.02.2025 по справі № 520/24951/24 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Т.С. Перцова
Судді Я.М. Макаренко С.П. Жигилій
Повний текст постанови складено та підписано 19.06.2025