Справа № 563/1093/25
Суддя: Сірак Д. Ю.
Дата ухвалення: 2025-06-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 563/1093/25
УХВАЛА

20 червня 2025 року м. Корець

Суддя Корецького районного суду Рівненської області Сірак Д.Ю. при вирішенні питання про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Житомирській області про визнання протиправною та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,

в с т а н о в и в :

19 червня 2025 року до суду звернувся ОСОБА_1 з адміністративним позовом до ГУНП в Житомирській області про визнання протиправною та скасування постанови про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 122 КУпАП.

Пунктом 3 частини першої статті 171 КАС України визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Перевіривши позовну заяву на відповідність вимогам КАС України, суд вважає, що вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, з підстав невідповідності вимогам ч. 6 ст. 161, ч. 2 ст. 286 КАС України.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Так, в поданому до суду позові ОСОБА_1 просить суд поновити строк на оскарження вказаної постанови зазначаючи, що «оскільки на місці вчинення я отримував постанову, така постанова мала бути мені направлена відповідачем. Однак, про винесену постанову я дізнався лише з виклику виконавця».

Як вбачається із доданої до позовної заяви копії Постанови серії ЕНА № 4435497 від 06 квітня 2025 року (06:04:40), постановленої інспектором ВП № 1 (м. Овруч) Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області старшим лейтенантом поліції Ільюком І.В., у графі «9» зазначено, що ОСОБА_1 відмовився отримувати копію постанови. Також відмічено, що «копію постанови надіслано рекомендованим листом вих. № від…» - решти даних (закінчення) постанови додана ксерокопія не містить. Таким чином не можливо встановити коли саме було направлено рекомендований лист з Постановою для позивача, відповідно, відслідкувати рух такого листа за трекінговим номером та встановити ймовірну дату вручення чи повернення такого без вручення адресату.

Натомість позивачем додано лише Постанову про відкриття виконавчого провадження та Виклик державного виконавця від 04 червня 2025 року.

ЄСПЛ у справі «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» (заява № 28090/95) зазначив, що правила стосовно строків оскарження, безсумнівно, мають на меті забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання, зокрема, принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні очікувати, що ці правила будуть застосовуватися (§45).

Стосовно строків в адміністративному процесі Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 жовтня 2023 року (справа № 990/139/23) вказала таке: «Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Так, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Початок перебігу строку звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

День, коли особа дізналася про порушення свого права - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, унаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Цим днем може бути, зокрема, день винесення рішення, яке оскаржується, якщо його прийнято за участю особи, або день вчинення дії, яка оскаржується, якщо особа була присутня під час вчинення цієї дії.

Якщо цей день точно встановити неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому, сполуку «повинна була дізнатися» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо вона знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод, щоб дізнатися, яке рішення прийняте або які дії вчинені. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Отже, реалізація права позивача на звернення до суду з позовною заявою у межах строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності відповідача. Позивач, не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізувати своє право на звернення до суду в межах строків такого звернення, адже нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою».

З матеріалів справи слідує, що 06 квітня 2025 року щодо позивача було винесено постанову, якою притягнуто його до відповідальності за ч. 1 ст. 122 КУпАП та піддано адміністративному стягненню у виді штрафу у розмірі 340 грн.

Також позивач у позовній заяві, крім іншого, зазначає, що дійсно 06 квітня 2025 року, рухаючись в напрямку м. Вінниця, перебував за кермом автомобіля «Рено» та зупинився на вимогу співробітників патрульної поліції, якими в подальшому на місці зупинки в його присутності було винесено відповідну постанову (з якою він одразу ж не погоджувався, оскільки вважав, що правил дорожнього руху не порушував та не вбачав причин для його зупинки).

Таким чином, не зважаючи на ту обставину, що ОСОБА_1 відмовився від отримання оскаржуваної постанови, він достовірно знав про факт її складання та про порушення свого права (за його переконанням).

Відповідно до частини першої статті 258 КУпАП постанова по справі про адміністративне правопорушення оголошується негайно після закінчення розгляду справи; копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено.

Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частин першої та другої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що позивач пропустив передбачений частиною другою статті 286 КАС України строк звернення до суду з позовом, а підстави, вказані ним у заяві, не вбачає поважними.

Як вказано в частинах першій та другій статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням зазанченого, позовну заяву належить залишити без руху та надати позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали суду для виправлення недоліків поданої позовної заяви, а саме: вказати підстави для поновлення строку звернення за цим адміністративним позовом із наданням доказів на підтвердження таких підстав.

Керуючись статтями 122, 123, 161, 169, 286, 294 КАС України, суд

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Житомирській області про визнання протиправною та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня отримання позивачем ухвали, інакше заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Суддя