Справа № 600/709/24-а
Суддя: Кушнір Віталіна Олександрівна
Дата ухвалення: 2025-06-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2025 р. м. Чернівці Справа № 600/709/24-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнір В.О., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Приватного підприємства "Захід" до Чернівецької митниці про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії

В С Т А Н О В И В:

Приватне підприємство "Захід" звернулось з позовом до суду, в якому просить визнати протиправними та скасувати:

- визнати протиправними та скасувати рішення Чернівецької митниці про коригування митної вартості UA408000/2023/000375/2 від 15.08.2023року, UA408000/2023/000374/2 від 15.08.2023 року, UA408000/2023/000386/2 від 21.08.2023 року, UA408000/2023/000410/2 від 29.08.2023 року, UA408000/2023/000411/2 від 29.08.2023 року;

- визнати протиправними та скасувати картки відмови у прийнятті митної декларації або митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA408020/2023/001326 від 15.08.2023 року, UA408020/2023/001327 від 15.08.2023 року, UA408020/2023/001375 від 21.08.2023 року, UA408020/2023/001434 від 29.08.2023 року, UA408020/2023/001433 від 29.08.2023року.

1.АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ.

1.1. ПОЗИЦІЯ ПОЗИВАЧА

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що на підтвердження заявленої митної вартості товару за ціною договору до митного оформлення було надано достатньо доказів. Проте, відповідачем всупереч вимогам діючого законодавства за результатами опрацювання поданої митної декларації та документів прийнято рішення про коригування митної вартості товарів. Вказує, що в оскаржуваному рішенні зазначено недостовірну інформацію, щодо проведення між митним органом та декларантом процедури консультації з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості та протиправно не обґрунтовано неможливість застосування другорядних методів та підстав незастосування цих методів.

Позивач вважає такі рішення протиправними та такими, що підлягають скасуванню, оскільки до митного оформлення декларант надав усі без винятку належні документи щодо заявленої ціни товарів. Просив задовольнити позов повністю.

1.2. ПОЗИЦІЯ ВІДПОВІДАЧА.

Відповідач заперечував проти адміністративного позову та зазначив, що прийняті рішення про коригування митної вартості та картки відмови в прийнятті митних декларацій, митному оформленні чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення року є правомірними.

Вказує на те, що при аналізі поданих митному органу документів були виявлені неточності, що викликало у митного органу обґрунтовані сумніви щодо коректності інформації, зазначеної у документах та повноти всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів. Таким чином, у посадових осіб митного органу не було достатніх підстав для визначення митної вартості товару за першим методом (на основі заявленої декларантом вартості товару).

1.3. ВІДПОВІДЬ НА ВІДЗИВ ПОЗИВАЧА.

Від позивача до суду надійшла відповідь на відзив, в якій останній зауважує, що відзив не містить заперечень щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, а є простим відтворенням змісту самих рішень. Поданий відзив не спростовує міркувань позовної заяви про те, що відповідач не мав права вимагати додаткові документи на підставі частини третьої статті 53 Митного кодексу України. Також, позивач зазначає, що оскільки кожен з інвойсів передбачає відстрочення платежу на 60 календарних днів, а тому декларант не надавав митниці банківські документи, що повністю узгоджується із вимогами п.4 ч.2 ст.53 Митного кодексу України.

2. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ ТА КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ.

Ухвалою судді відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

3. ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ, ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН.

ПП «Захід» зареєстроване як юридична особа 29.01.2003 року та на постійній основі імпортує на митну територію України товари для наступного оптового продажу резидентам України, зокрема листове скло та дзеркала скляні.

Позивачем з метою проведення митного оформлення товарів в режимі імпорт до Чернівецької митниці Держмитслужби для митного оформлення надано електронну митну декларацію №23UA44U3 від 15.08.2023, згідно з якою вартість ввезених позивачем на митну територію України товарів складає 11793,87 євро за курсом валюти 40,006.

Як вбачається із матеріалів справи, до митної декларації №23UA44U3 від 15.08.2023, разом з указаною декларацією було надано до митного органу такі документи: пакувальний лист № від 09.08.2023; рахунок-фактура (інвойс) № від 09.08.2023; автотранспортна накладна №825078 від 09.08.2023; акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу №23UA60U7 від 14.08.2023; некласифікований комерційний документ б/н від 24.06.2023; документ, що підтверджує вартість перевезення товару №100823/1 від 10.08.2023 року; прейскурант (прайс-лист) виробника товару б/н від 24.06.2023; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією №120-0198 від 06.07.2023; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) б/н від 17.05.2023 року; зовнішньоекономічний договір (контракт) №02052023 від 02.05.2023 року; договір (контракт) про перевезення №1/18/04 від 18.04.2022; декларація інвойс, складена уповноваженим (схваленим) експортером № від 09.08.2023; декларація якості від 20.04.2022 року; заява щодо тимчасового вивезення від 16.06.2023; копія митної декларації країни відправлення №23BG004011AВ046715 від 10.08.2023; декларація митної вартості б/н від 15.08.2023.

Надання вказаних документів до митного органу підтверджується карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA408020/2023/001327.

Відповідачем прийнято рішення про коригуванням митної вартості товару №UA408000/2023/000374/2 від 15.08.2023.

Митну вартість визначено за резервним методом. За основу для визначення митної вартості взято раніше визнану (визначену) митними органами митну вартість товару: МД №UA408020/2023/14001 від 24.02.2023 «Дзеркала скляні, без рами, у листах завтовшки 4 мм. MIRROR, 4 mm. - 2144, 34 кв.м. Використовується для виготовлення меблів. Торговельна марка SISECAM. Виробник Trаkya Glass Bulgaria EAD. Країна виробництва BG", рівень митної вартості 1,12USD/кг.

Під час здійснення відповідачем контролю правильності визначення митної вартості товарів, які надійшли на адресу позивача та перевірки документів, поданих до митниці для підтвердження митної вартості товарів декларантом разом з митними деклараціями було встановлено, що в поданих документах містяться розбіжності, а саме: відповідно до інвойсу від 11.08.2023 № оплата здійснюється готівкою. У зв`язку з вищевикладеним неможливо перевірити факт оплати саме даної партії товару; згідно п.1 контракту від 02.05.2023 №02052023 поставка товару здійснюється на підставі Замовлень покупця. Зазначені документи можуть впливати на митну вартість товару, але вони до митного оформлення не подані; згідно п.1.1 Договору від 18.04.2022 №1/18/04 про міжнародне перевезення вантажів автомобільним транспортом передбачена наявність Заявок Замовника, які до митного оформлення не надано. Пояснень з даного приводу не надходило. Вказане могло мати вплив на рівень митної вартості товару.

У декларанта запитані додаткові документи та відомості, зокрема, а саме: за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваного товару (для підтвердження умов перевезення та числових значень транспортних витрат, які є складовими митної вартості товару); якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (для підтвердження числових значень складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари); каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару (для підтвердження числових значень щодо вартості товарів); висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями (для підтвердження даних щодо виробника товару та ціни).

Декларантом додатково подано лист ПП "Захід" від 15.08.2023 №15-08/1 про відсутність інших документів для подання митному органу.

Також, з метою проведення митного оформлення товарів в режимі імпорт до Чернівецької митниці Держмитслужби для митного оформлення подано електронну митну декларацію №23UA43U4 від 15.08.2023, згідно з якою вартість ввезених позивачем на митну територію України товарів складає 11793,87 євро за курсом валюти 40,006.

Як вбачається із матеріалів справи, до митної декларації №23UA43U4 від 15.08.2023, разом з указаною декларацією було надано до митного органу такі документи: пакувальний лист № від 09.08.2023; рахунок-фактура (інвойс) № від 09.08.2023; автотранспортна накладна №825078 від 09.08.2023; акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобі, ручної поклажі та багажу №23UA60U7 від 14.08.2023; некласифікований комерційний документ б/н від 24.06.2023; документ, що підтверджує вартість перевезення товару №100823/1 від 10.08.2023 року; прейскурант (прайс-лист) виробника товару б/н від 24.06.2023; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією №120-0198 від 06.07.2023; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) б/н від 17.05.2023 року; зовнішньоекономічний договір (контракт) №02052023 від 02.05.2023 року; договір (контракт) про перевезення №1/18/04 від 18.04.2022; декларація інвойс, складена уповноваженим (схваленим) експортером № від 09.08.2023; декларація якості від 20.04.2022 року; заява щодо тимчасового вивезення від 16.06.2023; копія митної декларації країни відправлення №23BG004011AВ046715 від 10.08.2023; декларація митної вартості б/н від 15.08.2023.

Надання вказаних документів до митного органу підтверджується карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA408020/2023/001326.

Відповідачем прийнято рішення про коригуванням митної вартості товару №UA408000/2023/000375/2 від 15.08.2023.

Митну вартість визначено за резервним методом. За основу для визначення митної вартості взято раніше визнану (визначену) митними органами митну вартість товару: МД №UA408020/2023/14001 від 24.02.2023 «Дзеркала скляні, без рами, у листах завтовшки 4 мм. MIRROR, 4 mm. - 2144, 34 кв.м. Використовується для виготовлення меблів. Торговельна марка SISECAM. Виробник Trаkya Glass Bulgaria EAD. Країна виробництва BG", рівень митної вартості 1,12USD/кг.

Під час здійснення відповідачем контролю правильності визначення митної вартості товарів, які надійшли на адресу позивача та перевірки документів, поданих до митниці для підтвердження митної вартості товарів декларантом разом з митними деклараціями було встановлено, що в поданих документах містяться розбіжності, а саме: відповідно до інвойсу від 09.08.2023 № оплата здійснюється готівкою. У зв`язку з вищевикладеним неможливо перевірити факт оплати саме даної партії товару; згідно п.1 контракту від 02.05.2023 № 02052023 поставка товару здійснюється на підставі Замовлень покупця. Зазначені документи можуть впливати на митну вартість товару, але вони до митного оформлення не подані; згідно п. 1.1 Договору від 18.04.2022 №1/18/04 про міжнародне перевезення вантажів автомобільним транспортом передбачена наявність Заявок Замовника, які до митного оформлення не надано. Пояснень з даного приводу не надходило. Вказане могло мати вплив на рівень митної вартості товару.

У декларанта запитані додаткові документи та відомості, зокрема, а саме: за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваного товару (для підтвердження умов перевезення та числових значень транспортних витрат, які є складовими митної вартості товару); якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (для підтвердження числових значень складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари); каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару (для підтвердження числових значень щодо вартості товарів); висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями (для підтвердження даних щодо виробника товару та ціни).

Декларантом додатково подано лист ПП "Захід" від 15.08.2023 №15-08/1 про відсутність інших документів для подання митному органу.

Також, з метою проведення митного оформлення товарів в режимі імпорт до Чернівецької митниці Держмитслужби для митного оформлення подано електронну митну декларацію №23UA41U8 від 21.08.2023, згідно з якою вартість ввезених позивачем на митну територію України товарів складає 11793,87 євро за курсом валюти 39,7245.

Як вбачається із матеріалів справи, до митної декларації №23UA41U8 від 21.08.2023, разом з указаною декларацією було надано до митного органу такі документи: пакувальний лист № від 17.08.2023; рахунок-фактура (інвойс) № від 17.08.2023; автотранспортна накладна №825179 від 17.08.2023; акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобі, ручної поклажі та багажу №23UA408050/23/7136 від 20.08.2023; некласифікований комерційний документ б/н від 24.06.2023; документ, що підтверджує вартість перевезення товару №100823/1 від 18.08.2023 року; прейскурант (прайс-лист) виробника товару б/н від 24.06.2023; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією №120-0198 від 06.07.2023; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) б/н від 17.05.2023 року; зовнішньоекономічний договір (контракт) №02052023 від 02.05.2023 року; договір (контракт) про перевезення №1/18/04 від 18.04.2022; декларація інвойс, складена уповноваженим (схваленим) експортером № від 17.08.2023; інші некласифіковані документи № від 31.07.2023; інші некласифіковані документи № від 03.08.2023; інші некласифіковані документи № від 03.08.2023; інші некласифіковані документи №113/593 від 15.08.2023; інші некласифіковані документи №23UA60U0 від 17.08.2023; декларація якості від 20.04.2022 року; заява щодо тимчасового вивезення від 16.06.2023; копія митної декларації країни відправлення №23BG004011AВ051589 від 18.08.2023.

Надання вказаних документів до митного органу підтверджується карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA408020/2023/001375.

Відповідачем прийнято рішення про коригуванням митної вартості товару №UA408000/2023/000386/2 від 21.08.2023.

Митну вартість визначено за резервним методом. За основу для визначення митної вартості взято раніше визнану (визначену) митними органами митну вартість товару: МД №UA408020/2023/14001 від 24.02.2023 «Дзеркала скляні, без рами, у листах завтовшки 4 мм. MIRROR, 4 mm. - 2144, 34 кв.м. Використовується для виготовлення меблів. Торговельна марка SISECAM. Виробник Trаkya Glass Bulgaria EAD. Країна виробництва BG", рівень митної вартості 1,12USD/кг.

Під час здійснення відповідачем контролю правильності визначення митної вартості товарів, які надійшли на адресу позивача та перевірки документів, поданих до митниці для підтвердження митної вартості товарів декларантом разом з митними деклараціями було встановлено, що в поданих документах містяться розбіжності, а саме: згідно п.1 контракту від 02.05.2023 № 02052023 поставка товару здійснюється на підставі Замовлень покупця. Зазначені документи можуть впливати на митну вартість товару, але вони до митного оформлення не подані; згідно п. 1.1 Договору від 18.04.2022 №1/18/04 про міжнародне перевезення вантажів автомобільним транспортом передбачена наявність Заявок Замовника, які до митного оформлення не надано. Пояснень з даного приводу не надходило. Вказане могло мати вплив на рівень митної вартості товару; висновки експертних організацій №120-0198 від 06.07.2023 та №113/593 15.08.2023 не стосуються партії товару, митне оформлення якої здійснюється; документ, заявлений в гр.44 МД за кодом «3014» як прайс-лист виробника товару від 24.06.2021 б/н. не є прайс-листом, так як в документі зазначені відомості тільки по товару, який оформлюється, а не по всій продукції виробника; для підтвердження доданих транспортних витрат надано довідку №180823/1 від 18.08.2023. Довідка не є документом первинного бухгалтерського обліку та не міститься в переліку документів згідно з наказом МФУ від 24.05,2012 №599. Виникає питання щодо документального підтвердження числового значення транспортних витрат; п.1 договору про міжнародне перевезення вантажів автомобільним транспортом №1/18/04 18.04.2022 містить відомості щодо наявності Заявки Замовника, яка є невід`ємною частиною договору і згідно п. З договору містить відомості щодо ціни на послуги та порядок розрахунків. Виникає питання щодо умов перевезення, оплати та документального підтвердження транспортних витрат

У декларанта запитані додаткові документи та відомості, зокрема, а саме: за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваного товару (для підтвердження умов перевезення та числових значень транспортних витрат, які є складовими митної вартості товару); якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (для підтвердження числових значень складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари); каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару (для підтвердження числових значень щодо вартості товарів); висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями (для підтвердження даних щодо виробника товару та ціни).

Декларантом додатково подано лист ПП "Захід" від 15.08.2023 №15-08/1 про відсутність інших документів для подання митному органу.

Також, з метою проведення митного оформлення товарів в режимі імпорт до Чернівецької митниці Держмитслужби для митного оформлення подано електронну митну декларацію №23UA06U2 від 29.08.2023, згідно з якою вартість ввезених позивачем на митну територію України товарів складає 23587,74 євро за курсом валюти 39,516.

Як вбачається із матеріалів справи, до митної декларації №23UA06U2 від 29.08.2023, разом з указаною декларацією було надано до митного органу такі документи: пакувальний лист № від 23.08.2023; пакувальний лист № від 24.08.2023 рахунок-фактура (інвойс) № від 23.08.2023; рахунок-фактура (інвойс) № від 24.08.2023; автотранспортна накладна №824614 від 25.08.2023; автотранспортна накладна №824863 від 23.08.2023; митна декларація, за якою було відмовлено у випуску товарів №23UA97U8.00 від 28.08.2023; акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобі, ручної поклажі та багажу №UA408050/2023/7351 від 20.08.2023; акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобі, ручної поклажі та багажу №UA408050/23/7409 від 28.08.2023; картка відмови у прийнятті митної декларації №UA408020/2023/001434 від 28.08.2023; некласифікований комерційний документ б/н від 23.08.2023; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг №1514 від 28.08.2023; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг №1515 від 28.08.2023; документ, що підтверджує вартість перевезення товару №240823/1 від 24.08.2023 року; документ, що підтверджує вартість перевезення товару №250823/1 від 25.08.2023 року; виписка з бухгалтерської документації №ПН-0000712 від 21.08.20232; прейскурант (прайс-лист) виробника товару б/н від 23.08.2023; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією №120-0198 від 06.07.2023; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) б/н від 17.05.2023 року; зовнішньоекономічний договір (контракт) №02052023 від 02.05.2023 року; договір (контракт) про перевезення №1/18/04 від 18.04.2022; договір (контракт) про перевезення №01/28/08 від 28.08.2023; договір (контракт) про перевезення №02/28/08 від 28.08.2023; декларація інвойс, складена уповноваженим (схваленим) експортером № від 23.08.2023; декларація інвойс, складена уповноваженим (схваленим) експортером № від 24.08.2023; декларація якості від 20.04.2022 року; інші некласифіковані документи ЕМД №23UA36U0 від 04.08.2023; інші некласифіковані документи ЕМД№23UA60U0 від 17.08.2023; лист покупця щодо страхування від 28.08.2023; заява щодо тимчасового вивезення від 16.06.2023; копія митної декларації країни відправлення №23BG004011AВ056000 від 24.08.2023; копія митної декларації країни відправлення №23BG004011AВ057080 від 26.08.2023; митна декларація №23UA06U2 від 29.08.2023, за якою було відмовлено у випуску товарів.

Надання вказаних документів до митного органу підтверджується карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA408020/2023/001434.

Відповідачем прийнято рішення про коригуванням митної вартості товару №UA408000/2023/000410/2 від 29.08.2023.

Митну вартість визначено за резервним методом. За основу для визначення митної вартості взято раніше визнану (визначену) митними органами митну вартість товару: МД №UA408020/2023/14001 від 24.02.2023 «Дзеркала скляні, без рами, у листах завтовшки 4 мм. MIRROR, 4 mm. - 2144, 34 кв.м. Використовується для виготовлення меблів. Торговельна марка SISECAM. Виробник Trаkya Glass Bulgaria EAD. Країна виробництва BG", рівень митної вартості 1,12USD/кг.

Під час здійснення відповідачем контролю правильності визначення митної вартості товарів, які надійшли на адресу позивача та перевірки документів, поданих до митниці для підтвердження митної вартості товарів декларантом разом з митними деклараціями було встановлено, що в поданих документах містяться розбіжності, а саме: згідно п.1 контракту від 02.05.2023 №02052023 поставка товару здійснюється на підставі Замовлень покупця. Зазначені документи можуть впливати на митну вартість товару, але вони до митного оформлення не подані; згідно п.2.3 контракту від 02.05.2023 №02052023 покупець здійснює оплату за продукцію передплатою та (або) із відстроченим платежу. Відповідно до інвойсів від 23.08.2023 №, та від 24.08.2023 № оплата здійсняється готівкою. У зв`язку з вищевикладеним неможливо перевірити факт оплати даної партії товару; документ, заявлений в гр.44 МД за кодом «3014» як прайс-лист виробника товару від 23.08.2023 б/н. не є прайс-листом, так як в документі зазначені відомості не по всій продукції виробника, а лише по тій, яка пропонується згідно комерційної пропозиції б/н від 23.08.2023; згідно з п.3 договору про міжнародне перевезення вантажів автомобільним транспортом №1/18/04 від 18.04,2022 порядок розрахунків за цим договором узгоджуються Сторонами в Заявках на перевезення і зазначаються у рахунках-фактурах Перевізника. В Заявках від 28.08.2023 №01/28/08 та №02/28/08 в п.21 «Форма та порядок розрахунків» зазначено «перерахунок». В рахунках на оплату від 28.08.2023 №1514 та №1515 відомості щодо порядок розрахунків відсутні. Роз`яснень з порушеного питання не надано; заявлені в гр.44 прибуткова накладна від 21.08.2023 №ПН-0000712, висновок експертної організації №120-0198 від 06.07.2023 та митні декларації від 04.08.2023 №23UA36U0 та від 17.08.2023 №23UA60UO не стосуються партії товару, митне оформлення якого здійснюється.

У декларанта запитані додаткові документи та відомості, зокрема, а саме: якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару (для підтвердження умов оплати затовар); за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваного товару (для підтвердження умов перевезення та числових значень транспортних витрат, які є складовими митної вартості товару); якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (для підтвердження числових значень складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари); виписку з бухгалтерської документації (для деталізації умов оплати); каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару (для підтвердження числових значень щодо вартості товарів); висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями (для підтвердження даних щодо виробника товару та ціни).

Декларантом додатково подано лист ПП "Захід" від 15.08.2023 №15-08/1 про відсутність інших документів для подання митному органу.

Також, з метою проведення митного оформлення товарів в режимі імпорт до Чернівецької митниці Держмитслужби для митного оформлення подано електронну митну декларацію №23UA08U0 від 29.08.2023, згідно з якою вартість ввезеного позивачем на митну територію України товарів складає 14250,11 євро за курсом валюти 39,516.

Як вбачається із матеріалів справи, до митної декларації №23UA08U0 від 29.08.2023, разом з указаною декларацією було надано до митного органу такі документи: пакувальний лист № від 25.08.2023; рахунок-фактура (інвойс) № від 25.08.2023; автотранспортна накладна №824596 від 25.08.2023; митна декларація, за якою було відмовлено у випуску товарів №23UA17U9.00 від 28.08.2023; акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобі, ручної поклажі та багажу №UA408050/23/7408 від 28.08.2023; картка відмови у прийнятті митної декларації №UA408020/2023/001433 від 28.08.2023; некласифікований комерційний документ б/н від 23.08.2023; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг №1513 від 28.08.2023; документ, що підтверджує вартість перевезення товару №250823/2 від 25.08.2023 року; виписка з бухгалтерської документації №ПН-0000669 від 06.08.20232; прейскурант (прайс-лист) виробника товару б/н від 23.08.2023; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією №120-0261 від 28.08.2023; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) б/н від 17.05.2023 року; зовнішньоекономічний договір (контракт) №02052023 від 02.05.2023 року; договір (контракт) про перевезення №1/18/04 від 18.04.2022; договір (контракт) про перевезення №03/28/08 від 28.08.2023; декларація інвойс, складена уповноваженим (схваленим) експортером № від 23.08.2023; декларація інвойс, складена уповноваженим (схваленим) експортером № від 25.08.2023; декларація якості від 20.04.2022 року; інші некласифіковані документи ЕМД №23UA36U0 від 04.08.2023; лист покупця щодо страхування від 28.08.2023; лист продавця щодо помилки б/н від 26.08.2023; заява щодо тимчасового вивезення від 16.06.2023; копія митної декларації країни відправлення №23BG004011AВ057238 від 26.08.2023.

Надання вказаних документів до митного органу підтверджується карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA408020/2023/001433.

Відповідачем прийнято рішення про коригуванням митної вартості товару №UA408000/2023/000411/2 від 29.08.2023.

Митну вартість визначено за резервним методом. За основу для визначення митної вартості взято раніше визнану (визначену) митними органами митну вартість товару: МД №UA408020/2023/14001 від 24.02.2023 «Дзеркала скляні, без рами, у листах завтовшки 4 мм. MIRROR, 4 mm. - 2144, 34 кв.м. Використовується для виготовлення меблів. Торговельна марка SISECAM. Виробник Trаkya Glass Bulgaria EAD. Країна виробництва BG", рівень митної вартості 1,12USD/кг.

Під час здійснення відповідачем контролю правильності визначення митної вартості товарів, які надійшли на адресу позивача та перевірки документів, поданих до митниці для підтвердження митної вартості товарів декларантом разом з митними деклараціями було встановлено, що в поданих документах містяться розбіжності, а саме: згідно п.1 контракту від 02.05.2023 №02052023 поставка товару здійснюється на підставі Замовлень покупця. Зазначені документи можуть впливати на митну вартість товару, але вони до митного оформлення не подані; згідно п.2.3 контракту від 02.05.2023 №02052023 покупець здійснює оплату за продукцію передплатою та (або) із відстроченим платежу. Відповідно до інвойсу від 25.08.2023 № оплата здійснюється готівкою. У зв`язку з вищевикладеним неможливо перевірити факт оплати даної партії товару; документ, заявлений в гр.44 МД за кодом «3014» як прайс-лист виробника товару від 23.08.2023 б/н. не є прайс-листом, так як в документі зазначені відомості не по всій продукції виробника, а лише по тій, яка пропонується згідно комерційної пропозиції б/н від 23.08.2023; згідно з п.3 договору про міжнародне перевезення вантажів автомобільним транспортом № 1/18/04 від 18.04.2022 порядок розрахунків за цим договором узгоджуються Сторонами в Заявках на перевезення і зазначаються у рахунках-фактурах Перевізника. В Заяві від 28.08.2023 №03/28/08 в п.21 «Форма та порядок розрахунків» зазначено «перерахунок». В рахунку на оплату від 28.08.2023 №1513 відомості щодо порядку розрахунків відсутні. Роз`яснень з порушеного питання не надано; висновок експертної організації Регіональна ТПП Миколаївської області №120-0261 від 28.08.2023 не може бути взяте до уваги митним органом, оскільки не відповідає Національному Стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого ПКМУ від 10.09.2003 №1440, зокрема, п.п. 36 та 37 Національного Стандарту №1 передбачено, що оцінювач застосовує, як правило, кілька методичних підходів, що найбільш повно відповідають визначеним меті оцінки, виду вартості за наявності достовірних інформаційних джерел для її проведення. З метою обгрунтування остаточного висновку про вартість об`єкта оцінки результати оцінки, отримані із застосуванням різних методичних підходів, зіставляються шляхом аналізу впливу принципів оцінки, які є визначальними для мети, з якою проводиться оцінка, а також інформаційних джерел на достовірність результатів оцінки. Також, у даному висновку зазначено лише посилання на інтернет-ресурси, що не може бути взяте до уваги митним органом, оскільки відповідно до п. 56 Національного Стандарту №1 звіт про оцінку майна, що складається у повній формі, повинен містити додатки з копіями всіх вихідних даних, а також у разі потреби - інші інформаційні джерела, які роз`яснюють і підтверджують припущення та розрахунки. Таким чином у зазначених висновках відсутнє документальне підтвердження наведених числових значень; заявлені в гр.44 прибуткова накладна від 06.08.2023 №ПН-0000669 та митна декларація від 04.08.2023 №23UA36U0 не стосуються партії товару, митне оформлення якого здійснюється.

У декларанта запитані додаткові документи та відомості, зокрема, а саме: якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару (для підтвердження умов оплати затовар); за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваного товару (для підтвердження умов перевезення та числових значень транспортних витрат, які є складовими митної вартості товару); якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (для підтвердження числових значень складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари); виписку з бухгалтерської документації (для деталізації умов оплати); каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару (для підтвердження числових значень щодо вартості товарів); висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями (для підтвердження даних щодо виробника товару та ціни).

Декларантом додатково подано лист ПП "Захід" від 15.08.2023 №15-08/1 про відсутність інших документів для подання митному органу.

Вважаючи рішення про коригування митної вартості товарів та відмову у прийнятті митних декларацій оформлену картками відмови протиправними, позивач звернувся до суду з вказаним позовом.

4. РЕЛЕВАНТНІ ДЖЕРЕЛА ПРАВА ТА ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ УЧАСНИКІВ СПРАВИ.

Згідно ст.1 Митного кодексу України (далі- МК України) законодавство України з питань митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються цим Кодексом, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування.

Якщо міжнародним договором України, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, встановлено інші правила, ніж ті, що передбачені цим Кодексом та іншими законами України, застосовуються правила міжнародного договору України.

Частиною 1 ст. 246 МК України визначено, що метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Згідно ч. 1 ст.248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Відповідно ч.1 ст.257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним підписом декларанта або уповноваженої ним особи.

Згідно ч.8 ст.257 МК України митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється митними органами на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться такі відомості, у тому числі у вигляді кодів:

1) заявлений митний режим, тип декларації та відомості про особливості переміщення;

2) відомості про декларанта, уповноважену особу, яка склала декларацію, відправника, одержувача, перевізника товарів і сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або іншого документа, що використовується в міжнародній практиці замість договору (контракту), а в разі якщо зовнішньоекономічний договір (контракт) укладено на підставі посередницького договору, - також про іншу, крім сторони зовнішньоекономічного договору (контракту), сторону такого посередницького договору;

3) відомості про найменування країн відправлення та призначення;

4) відомості про транспортні засоби комерційного призначення, що використовуються для міжнародного перевезення товарів та/або їх перевезення митною територією України під митним контролем, та контейнери;

5) відомості про товари: а) найменування; б) звичайний торговельний опис, що дає змогу ідентифікувати та класифікувати товар; в) торговельна марка та виробник товарів (за наявності у товаросупровідних та комерційних документах); г) код товару згідно з УКТ ЗЕД; ґ) найменування країни походження товарів (за наявності); д) опис упаковки (кількість, вид); е) кількість у кілограмах (вага брутто та вага нетто) та інших одиницях виміру; є) фактурна вартість товарів; ж) митна вартість товарів та метод її визначення; з) відомості про уповноважені банки декларанта; и) статистична вартість товарів;

6) відомості про нарахування митних та інших платежів, а також про надання забезпечення сплати митних платежів: а) ставки митних платежів; б) застосування пільг зі сплати митних платежів; в) суми митних платежів; г) офіційний курс валюти України до іноземної валюти, у якій складені рахунки, визначений відповідно до статті 3-1 цього Кодексу; ґ) спосіб і особливості нарахування та сплати митних платежів; д) спосіб забезпечення сплати митних платежів (у разі надання забезпечення сплати митних платежів);

7) відомості про зовнішньоекономічний договір (контракт) або інший документ, що використовується в міжнародній практиці замість договору (контракту), та його основні умови;

8) відомості, що підтверджують дотримання встановлених законодавством заборон та обмежень щодо переміщення товарів через митний кордон України;

9) відомості про документи, передбачені частиною третьою статті 335 цього Кодексу;

10) довідковий номер декларації (за бажанням декларанта).

Відповідно ст. 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно ч. 2 ст. 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані:

1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом;

2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню;

3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Частиною 2 ст. 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Згідно ч. 3 ст. 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до ст.57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності. У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.58 МК України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

При цьому, основний метод, не застосовується у наступних випадках: а) якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні; б) відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні (частина друга статті 58 Митного кодексу України).

За правилами ч.3 ст. 58 МК України у разі, якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Згідно ч.ч.4-5 ст.58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. При цьому ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Відповідно до ст.54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний:

1) здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

2) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана;

3) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих у разі коригування митної вартості, а також щодо підстав здійснення такого коригування;

4) випускати у вільний обіг товари, що декларуються:

- у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю;

- у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом;

- у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу.

Митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право:

1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості;

2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості;

3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів;

4) проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску;

5) звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості;

6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

У разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Відповідно до ч.1 ст.55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Згідно ч.2 ст.55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування;

5) інформацію про:

а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються:

- у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом;

- у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання забезпечення сплати митних платежів відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті;

б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Згідно ч.ч.1-2 ст.256 МК України відмова у митному оформленні - це письмове вмотивоване рішення митного органу про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом.

У рішенні про відмову у митному оформленні повинні бути зазначені причини відмови та наведені вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Зазначене рішення повинно також містити інформацію про порядок його оскарження.

За змістом оскаржуваних позивачем рішень про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення підставою їх прийняття стало ненадання позивачем документів на вимогу митного органу щодо підтвердження складової митної вартості.

Згідно матеріалів справи, 02.05.2023 року Trakya Glass (постачальник) та ПП «Захід» (покупець) уклали договір поставки №02052023 (надалі - Контракт).

За Контрактом постачальник поставляє скляну продукцію Sisecam Flat Glass на умовах FCA Тирговиште, Болгарія або FOB болгарський порт або інші умови поставки згідно інвойсів (пункти 1., 4.1 «b»), з оплатою на умовах передплати або із відстроченням платежу (пункт 2.3), в т.ч. із застосуванням безвідкличної банківської гарантії ПАТ «Укрексімбанк» на суму 700.000,00 (сімсот тисяч) дол. США, яка авізована ING Bank Bulgaria (розділ 8).

Додатковою угодою №1 від 17.05.2023 року сторони доповнили Контракт розділом 8-1 «Упаковка», зокрема визначили порядок використання «Поворотної тари» у розумінні Додатку В.3 до Конвенції про тимчасове ввезення від 26.06.1990 року («Стамбульська конвенція»).

Кількість скла та дзеркал визначається в метрах квадратних відповідно до пункту 2.2 Контракту, що відповідає усталеній діловій практиці. Одиниця ціни скла та дзеркал, яка зазначена в прайс-листах, комерційних пропозиціях, інвойсах, графі 31 ЕМД («...опис товарів») тощо - це «кв.м.».

Для цілей митного оформлення одиниця вартості - це кілограми, і вони зазначаються в графі 38 ЕМД, а у випадках коригування митної вартості в графі 30 рішення.

Trakya Glass виставила, зокрема, 6 інвойсів:

1) №0000 121 597 від 09.08.23 (ЕМД №1, дзеркало4 мм., ціна 1 кв.м. - 5,50 євро);

2) №0000 121 666 від 11.08.23 (ЕМД №2, дзеркало 4 мм., ціна 1 кв.м. - 5,50 євро);

3) №0000 121 794 від 17.08.23 (ЕМД №3, дзеркало 4 мм., ціна 1 кв.м. - 5,50 євро);

4) №0000 121 919 від 23.08.23 ЕМД №4, дзеркало 4 мм., ціна 1 кв.м. - 5,50 євро);

5) №0000 121 958 від 24.08.23 (ЕМД №4, дзеркало 4 мм., ціна 1 кв.м. - 5,50 євро);

6) №0000 121 978 від 25.08.23 (ЕМД №5, дзеркало 3 мм., ціна 1 кв.м. - 5,10 євро).

Позивачем зазначено, що інвойс від 25.08.2023 року (ЕМД №5) містив технічну помилку - різницю в 0,04 євро (4 центи), яка викликана налаштуваннями програмного забезпечення постачальника, і не мала вплив на митну вартість. Декларант надав митниці відповідне пояснення постачальника.

Керуючись умовами Контракту та положеннями п.4 ч.10 ст.58 МК до ціни товару мала бути додана лише вартість транспортування товарів до місця ввезення на митну територію України.

У всіх випадках, за кожним окремо інвойсом, вартість доставки до митної території України (Порубне) склала 48 000,00 грн., що підтверджено рахунками та/ або довідками перевізника, а також міжнародної ТТН (CMR).

Відповідно до інвойсу № від 09 серпня 2023 року продавцем виставлено рахунок на оплату за товар дзеркала 4 мм. на загальну суму 11793,87євро (2144,34кв.м.* 5,50євро (ціна з кв.м.)

Згідно поданої декларації №23UA44U3 від 15.08.2023 року позивачем вказано аналогічну вартість товару за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) 11793,87 євро.

Відповідно до інвойсу № від 09 серпня 2023 року продавцем виставлено рахунок на оплату за товар дзеркала 4 мм. на загальну суму 11793,87 євро (2144,34 кв.м. * 5,50євро (ціна з кв.м.)

Згідно поданої декларації №23UA43U4 від 15.08.2023 року позивачем вказано аналогічну вартість товару за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) 11793,87 євро.

Відповідно до інвойсу № від 17 серпня 2023 року продавцем виставлено рахунок на оплату за товар дзеркала 4 мм. на загальну суму 11793,87 євро (2144,34 кв.м. * 5,50євро (ціна з кв.м.)

Згідно поданої декларації №23UA41U8 від 21.08.2023 року позивачем вказано аналогічну вартість товару за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) 11793,87 євро.

Відповідно до інвойсу № від 23 серпня 2023 року та інвойсу №000121958 від 24 серпня 2023 року продавцем виставлено рахунок на оплату за товар дзеркала 4 мм. на загальну суму 11793,87 євро (2144,34 кв.м. * 5,50 євро (ціна з кв.м.)

Згідно поданої декларації №23UA06U2 від 29.08.2023 року позивачем вказано аналогічну вартість товару за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) на загальну суму 23587,74 євро (11793,87 євро * 2).

Відповідно до інвойсу № від 25 серпня 2023 року продавцем виставлено рахунок на оплату за товар дзеркала 3 мм. на загальну суму 14250,11 євро (2794,14 кв.м. * 5,10 євро (ціна з кв.м.)

Згідно листа б/н від 26.08.2023 року Trakya Glass Bulgaria EAD повідомив про допущену технічну помилку в інвойсі № від 25 серпня 2023 року, а саме невірно вказано загальна вартість товару 14250,15 євро. У зв`язку з допущеною ним помилкою, просив вважати правильною загальну вартість товару 14250,11 євро.

За таких обставин суд приходить до висновку про обґрунтованість зазначення позивачем у декларації №23UA08U0 від 29.08.2023 року фактурної вартості товару саме за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) 14250,11 євро.

Приймаючи оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів, митний орган виходив з того, що подані позивачем документи, містять розбіжності.

Надаючи оцінку поданим до митних декларацій документації, суд зазначає наступне.

Визначальним принципом здійснення правосуддя в адміністративних справах є принцип офіційного з`ясування всіх обставин у справі з обов`язком суб`єкта владних повноважень доказувати правомірність своїх дій чи рішень (частина четверта статті 9, частина друга статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України).

Однак у ході судового розгляду справи відповідачем не доведено суду, що виявлені ним у поданих декларантом документах розбіжності дійсно мають вплив на правильність визначення митної вартості (приписи частини третьої статті 53 МК України).

Поряд з цим, згідно обставин справи, декларантом вартість товару була визначена відповідно до основного методу визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції).

Посилання відповідача щодо неможливості перевірки факту оплати партії товару, оскільки інвойси передбачають оплату готівкою, суд вважає необґрунтованими, виходячи з наступного.

За змістом п.4 ч.2 ст.53 Митного кодексу України банківські документи, які можуть підтверджувати митну вартість, надаються "якщо рахунок сплачено".

Усі подані до митного органу інвойси згідно оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товару передбачають відстрочення платежу (післяплату) на 60 календарних днів та містять у графі "Payment" відмітку "cash against goods 60 days..."

На підтвердження правильності перекладу «оплата» позивачем долучено нотаріальний переклад інвойсу Trakya Glass на користь ПП «Захід» (№115 133 від 04.10.2022 року), який містить аналогічні відомості ( в графі "Payment" містить відмітку "cash against goods 30 days..."

За таких обставин, суд доходить висновку, що відповідачем помилково тлумачено термін "cash" як "готівка". Відтак твердження митного органу про зазначення в наданих Декларантом інвойсах оплати товару готівкою і неможливості перевірки факту оплати партії товару, вважає необґрунтованими.

Посилання відповідача в оскаржуваному рішенні щодо ненадання позивачем до митного оформлення замовлень покупця, суд вважає необґрунтованими, виходячи з наступного.

Суд зазначає, що згідно умов контракту всі ціни на товари обумовлюються в пропозиціях продавця та зазначаються в інвойсах, а поставка товару здійснюється партіями, сформованими на основі замовлень покупця.

Водночас, умовами договору не встановлено окремої письмової форми для замовлення покупця, як і не вказано що такі документи є невід`ємною частиною Контракту або ж є обов`язковими для формування вартості товару.

Статтею 53 МК України наведено вичерпний перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження митної вартості товару. З аналізу вказаного переліку вбачається, що замовлення покупця не є тими документами, які можуть підтвердити митну вартість товару в розумінні статті 53 МК України.

Як було досліджено судом, позивачем до митних декларацій від 15.08.2023 №23UA44U3, від 15.08.2023 №23UA43U4, від 21.08.2023 №23UA41U8, від 29.08.2023 №23UA06U2 та від 29.08.2023 №23UA08U0 було додано достатньо документів, які підтверджують визначену декларантом митну вартість товарів.

Тому, твердження відповідача про наявність наведених вище розбіжностей у зв`язку з неподанням замовлень покупця суд вважає безпідставними, оскільки такі фактично не мали впливу на правильність визначення позивачем митної вартості товару за першим методом за ціною договору.

Щодо неврахування висновків експертних організацій суд зазначає наступне.

Рішеннями від 21 та 29 серпня 2023 року митним органом повідомлено, що висновки експертних організацій №120-0198 від 06.07.2023 та №113/593 від 15.08.2023 не стосуються партії товару.

Судом встановлено, що декларант подав Чернівецькій митниці експертні висновки щодо того ж самого товару (дзеркала 4 мм.), згідно якого експерти повідомляють, що його вартість (5,50 євро) не є нижчою, ніж ринкові ціни. Так, згідно висновку №113/593 від 15.08.2023 року експерт Державного підприємства «Держзовнішінформ» отримав відповідь від Trakya Glass Bulgaria EAD, що відповідна ціна є достовірною.

Відповідно до п.8 ч.3 ст.53 МК декларант на вимогу митниці надає, зокрема «висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини».

Отже для того, щоб висновок відповідав вимогам МК він не повинен стосуватись «партії товару, митне оформлення якої здійснюється», а товару, який пред`явлений до митного оформлення.

За таких умов, неврахування експертних висновків про вартісні характеристики дзеркала 4мм. суд вважає необґрунтованими.

Щодо неврахування митним органом, згідно оскаржуваного рішення, висновку Миколаївської торгово-промислової палати від 28.08.2023 №120-0261 щодо визначення цінових характеристик ввезеного товару у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджували б цінову інформацію, яка лягла в основу висновку про вартість оцінюваного товару суд зазначає, що у розділі «Загальні вимоги до проведення незалежної оцінки майна» Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 року №1440, відсутній обов`язок оцінювача формувати додатки до висновку.

Слід зауважити, що експертний висновок взагалі не може містити документального підтвердження числових значень, оскільки митну вартість підтверджують документи, передбачені частиною 2 статті 53 МК України, і експертний висновок у цьому переліку відсутній.

Крім того, експертний висновок про вартісні характеристики товару не повинен, в обов`язковому порядку, відповідати вимогам Постанови №1440 («Стандарт оцінки»), як вважає митний орган.

Стандарт оцінки затверджений на підставі частини 1 статті 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». За змістом частини 6 вказаної статті стандарти є обов`язковими до виконання суб`єктами оціночної діяльності під час проведення ними оцінки майна всіх форм власності та в будь-яких випадках її проведення.

Пункт 56 «Стандарту оцінки», на який посилається відповідач, визначає вимоги до змісту Звіту про оцінку майна. Разом із тим, декларант подав митному органу не Звіт про оцінку майна суб`єкта оціночної діяльності, а експертний висновок регіональної ТПП, який за своїм змістом є документом, зазначеним у пункті 8 частини 3 статті 53 МК України, а саме: висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Натомість, частина 1 статті 11 Закону України «Про торгово-промислові палати в України» передбачає, що торгово-промислові палати мають право проводити на замовлення українських та іноземних підприємців експертизу, контроль якості, кількості, комплектності товарів (у тому числі експортних та імпортних) і визначати їх вартість. Відповідно до частини 2 статті 11 цього Закону методичні та експертні документи, видані торгово-промисловими палатами в межах їх повноважень, є обов`язковими для застосування на всій території України.

Декларант долучив до митної декларації експертний висновок Миколаївської торгово-промислової палати від 28.08.2023 №120-0261, згідно яким вартість дзеркала 3 мм відповідає ринковій ціні (5,10 євро за 1 кв.м).

Аналогічно суд вважає безпідставними сумніви митного органу щодо неналежного документування асортименту продукції, а саме те, що документи від 24.06.2023б/н та 23.08.2023 б/н заявлені як прайс, не можуть вважатися прайсом, так як містять відомості не по всій продукції виробника, а лише по тій, яка пропонується згідно комерційної пропозиції.

Суд вважає за необхідним навести правову позицію Верховного Суду, яка викладена в його постанові 23 жовтня 2020 року у справі №810/690/17, згідно якої наголошено, що по-перше, прайс-лист не є основним документом відповідно до частини 2 статті 53 МК України, який підтверджує митну вартість товарів, по-друге, прайс-лист - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по-третє, жодним нормативним актом, в тому числі і міжнародним, не встановлено вимоги до форми та змісту прайс-листів, тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатись на неповноту чи обмеженість його відомостей, як на підставу для коригування митної вартості товару.

Також, суд вважає недоцільними доводи митного органу згідно оскаржуваних рішень про те, що позивач документально не підтвердив складову митної вартості «перевезення» тому, що до ЕМД не долучені «заявки на перевезення».

Як наголошено представником позивача, та підтверджується переліком документів, які описані у картках відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, за кожною ЕМД декларант надав митному органу договір перевезення, рахунок на оплату із зазначенням вартості перевезення, зокрема до митної території України, довідку перевізника із зазначенням аналогічних відомостей, а також міжнародну ТТН (CMR). Отже декларант долучив документи, які передбачені пунктом 6 частини 2 статті 53 МК України - «транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів».

Вирішуючи спір, суд також звертає увагу на те, що в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товару зазначено про проведення з декларантом консультації між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості товарів, однак не вказано причини неможливості застосування другого п`ятого методів визначення вартості товару.

За таких обставин суд критично оцінює доводи відповідача про те, що ним проводилися консультації із декларантом з метою визначення основи вартості товару, оскільки вважає, що формальне посилання відповідача в оспорюваних рішеннях на проведення консультацій із декларантом без фактичного їх проведення не може бути підтвердженням здійснення таких консультацій. Відповідач не конкретизував документи, які слід подати декларантом для підтвердження задекларованої митної вартості, що ставить під сумнів проведення таких консультацій в усній формі взагалі.

Такий висновок суду узгоджується із правовою позицією Верховного суду, висловленою у постанові від 14.06.2022 року у справі №809/257/17 щодо схожих правовідносин.

Суд вважає, що коригування митної вартості є способом мінімізації шкоди державі від невірного декларування товарів, що ввозяться на територію України, однак таке корегування, як і будь-яке інше рішення суб`єкта владних повноважень, має відповідати критеріям законності, які наведені у частині 2 статті 2 КАС України, чого відповідачем при прийнятті оскаржуваних рішень не дотримано.

Окрім цього, суд звертає увагу на те, що основними документами, які підтверджують митну вартість товару, є: зовнішньоекономічний договір (контракт), рахунок-фактура (інвойс), якщо рахунок сплачено, то банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару.

Аналогічний правовий висновок міститься у постановах Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 06.03.2019 року по справі №809/278/17, від 24.10.2019 року у справі №815/7158/15.

В свою чергу відповідачем витребувано документи, які не належать до основних документів, що підтверджують митну вартість товару.

Суд звертає увагу, що відповідачем, суду не доведено, в чому саме полягають виявлені ним розбіжності, в поданих для митного оформлення документах, та який вони мають вплив на правильність визначення митної вартості, що передбачено ч.3 ст.53 МК України; які саме складові митної вартості не підтверджені документально; та яких саме відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена, або підлягає сплаті за товар, не вистачає.

Митний орган зобов`язаний довести обґрунтованість цього сумніву, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

А тому, суд приходить до висновку щодо наявності правових підстав для визнання протиправними та скасування оскаржуваних рішень Чернівецької митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів.

Зважаючи на протиправність прийнятних рішень про коригування митної вартості товарів UA408000/2023/000375/2 від 15.08.2023 року, UA408000/2023/000374/2 від 15.08.2023 року, UA408000/2023/000386/2 від 21.08.2023 року, UА408000/2023/000410/2 від 29.08.2023 року, UA408000/2023/000411/2 від 29.08.2023 року наявні підстави і для скасування карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA408020/2023/001326 від 15.08.2023 року, UA408020/2023/001327 від 15.08.2023 року, UA408020/2023/001375 від 21.08.2023 року, UА408020/2023/001434 від 29.08.2023 року, UA408020/2023/001433 від 29.08.2023 року.

Враховуючи викладене у своїй сукупності, суд погоджується з твердженням позивача про подання ним разом з митними деклараціями до митного органу усіх належних документів, що підтверджують заявлену митну вартість товару, та, відповідно, про безпідставність висновку відповідача про те, що надані позивачем документи містять розбіжності і не підтверджують заявлену за ціною договору митну вартість товару.

Указане свідчить про безпідставність та незаконність оскаржуваних у цій справі рішень.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню повністю.

5.ВИСНОВКИ СУДУ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ СПРАВИ.

Відповідно до частини першої та другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність вказаних вище доказів окремо, а також достатність і взаємний зв`язок цих доказів у їх сукупності, суд вважає, що доводи відповідача, викладені у відзиві, є безпідставними та необґрунтованими. Натомість позивач довів незаконність оскаржуваних рішень, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню повністю.

6. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, сплачений позивачем судовий збір в розмірі 16747,22 грн. підлягає стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань Чернівецької митниці Державної митної служби України.

Крім цього, з матеріалів справи вбачається, що позивач просить суд стягнути з відповідача і витрати на правову допомогу у розмірі 20000,00 грн.

На обґрунтування понесених судових витрат на правову допомогу представником позивача надано суду:

- договір про надання правничої допомоги від 02.09.2022, укладений між Адвокатським бюро "Колесніков Лігал" та Приватним підприємством "Захід";

- додаткову угоду №КМВ-01/22-23 від 27.03.2023 до Договору про надання правничої допомоги від 02.09.2022;

- договір про внесення змін від 22.05.2023 до додаткової угоди №КМВ-01/22-23 від 27.03.2023;

- платіжна інструкція №5382 від 17.04.2024 про оплату за представництво інтересів у суді першої інстанції справа №600/709/24-а.

- детальний опис наданих послуг №ДО/600-709-23-а/01 від 17.04.2024.

Згідно детального опису наданих послуг №ДО/600-709-23-а/01 від 17.04.2024, адвокатом надано наступні послуги: підготовки позовної заяви та її подання через електронний кабінет, в тому числі, аналіз документів, які надані, витребування додаткових документів та пояснень митного брокера про обставини справи (9,1 годин); підготовка та надсилання відповіді на відзив через електронний кабінет (2,2 годин). Всього 11,3 годин.

Відповідач подав суду заперечення на заяву про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу, просив суд відмовити позивачу у стягненні з відповідача витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідально до ч.1 ст.132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно п.1 ч.3 ст.132 КАС України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Відповідно до ч.ч.1-5 ст.134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

При цьому згідно частини сьомої названої статті обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Таким чином, при визначенні суми компенсації витрат, понесених на правничу допомогу, до предмета доказування у питанні компенсації понесених у зв`язку з розглядом справи витрат на правничу допомогу необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченого адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціни позову та (або) значенню справи.

Відповідно до статті 30 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Разом із тим суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципом справедливості як одного з основних елементів принципу верховенством права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, зважаючи на складність справи, якість підготовленого документу, витрачений адвокатом час тощо є явно не співмірним, або їх витрати не були необхідними у даній справі.

Так, представник відповідача у своєму запереченні на заяву про відшкодування витрат на правничу допомогу вказує на неспівмірність витрат правничої допомоги, а саме звертає увагу на те, що дана справа не є складною, не потребує аналізу різнопланових норм різних галузей права, разом з тим, під час прийняття рішення про коригування митної вартості митниця кожен свій крок обґрунтовувала нормою закону.

Також просить звернути увагу суду на те, що в провадженні Чернівецького окружного адміністративного суду знаходилися та знаходяться адміністративні справи за позовами ПП "Захід" до Чернівецької митниці предметом яких є оскарження прийнятих митницею рішень про коригування митної вартості (№600/2299/23, №600/2630/23, 600/4148/23, 600/4451/23, 600/708/24, 600/1025/24) Представництво у всіх справах здійснюється адвокатом Колесніковим В.В. Таким чином, представник не потребував повторного аналізу законодавства, що регулює спірні правовідносини, судової практики тощо.

При цьому, суд звертає увагу на правову позицію Великої Палати Верховного Суду стосовно вирішення питання про розподіл судових витрат, викладену в постанові від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц. Так, Великою Палатою зроблено висновок, що саме на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, покладено обов`язок доведення неспівмірності витрат з наданням відповідних доказів. Зазначену правову позицію суд, згідно частини 5 статті 242 КАС України, враховує при вирішенні питання про розподіл судових витрат у цій справі та не вбачає підстав для відступлення від неї.

Водночас, Верховний Суд у постанові від 11.12.2019 у справі №545/2432/16-а зазначив, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.

Так, згідно наданого представником позивача детального опису наданих послуг по справі розмір витрат позивача на професійну правничу допомогу складається з наступних виконаних адвокатом Колесніковим В.В. робіт (наданих послуг): підготовка позовної заяви та її подання через електронний кабінет, в тому числі, але не виключно, аналіз документів, які надані, витребування додаткових документів та пояснень митного брокера про обставини справи; підготовка та надсилання відповіді на відзив через електронний кабінет.

Однак, надані докази не містять відомостей про те, яким чином розраховано вартість наданих послуг з огляду на витрачений адвокатом час.

Суд враховує позицію Верховного Суду, викладену постанові від 28.12.2020 року у справі №640/18402/19, згідно якої адвокат не повинен підтверджувати розмір гонорару, якщо гонорар встановлений сторонами договору у фіксованому розмірі.

Однак, у цій справі, з огляду на доводи представника відповідача щодо не співмірності витрат, суд при вирішенні питання щодо розподілу судових витрат на професійну правничу допомогу, надаючи оцінку співмірності заявленої до повернення позивачем суми коштів із критеріями, встановленими частиною п`ятою статті 134 КАС України, виходить із того, що розгляд справи проведено без участі сторін у порядку письмового провадження; дана справа не характеризується наявністю виключної правової проблеми; по аналогічних правовідносинах наявна численна судова практика.

З огляду на предмет розглядуваного спору, обсягу наданих послуг адвокатом, виходячи з критерію розумності, пропорційності, співмірності розподілу витрат на професійну правничу допомогу, суд вважає, що сума судових витрат на професійну правничу допомогу, яку позивач просить стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача не відповідає ознакам співмірності, визначених ч. 5 ст. 134 КАС України.

Враховуючи принципи обґрунтованості, співмірності і пропорційності судових витрат, зважаючи на наведені вище обставини, суд приходить до висновку про необхідність зменшення витрат на професійну правничу допомогу до 8000,00 грн.

Керуючись статтями 241 - 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд-

В И Р І Ш И В:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості UA408000/2023/000375/2 від 15.08.2023 року, UA408000/2023/000374/2 від 15.08.2023 року, UA408000/2023/000386/2 від 21.08.2023 року,иА408000/2023/000410/2 від 29.08.2023 року, UA408000/2023/000411/2 від 29.08.2023 року.

3. Визнати протиправними та скасувати картки відмови у прийнятті митної декларації або митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA408020/2023/001326 від 15.08.2023 року, UA408020/2023/001327 від 15.08.2023 року, UA408020/2023/001375 від 21.08.2023 року,иА408020/2023/001434 від 29.08.2023 року, UA408020/2023/001433 від 29.08.2023 року.

4. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Чернівецької митниці Державної митної служби України на користь приватного підприємства "Захід" судовий збір в сумі 16747,22 грн.

5. Стягнути на користь приватного підприємства Захід за рахунок бюджетних асигнувань Чернівецької митниці Державної митної служби України витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 8000,00 грн.

У відповідності до статей 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України рішення може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його складання.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повне найменування учасників процесу:

Позивач - Приватне підприємство "Захід" (провул.Першотравневий, 25/2, м.Миколаїв, 54031 );

Відповідач - Чернівецька митниця (вул.Руська, 248М, м.Чернівці, 58023 ).

Суддя В.О. Кушнір