Справа № 160/10270/25
Суддя: Боженко Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2025-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 квітня 2025 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Управління капітального будівництва виконкому Криворізької міської ради (далі позивач) до Східного офісу Держаудитслужби (далі відповідач), в якій просить суд:
- визнати протиправним та скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби від 24.03.2025р. про результати моніторингу закупівлі UА-2025-02-05-015506-а, яким встановлено порушення пункту 83 Постанови №668 та 4 підпункту 2 пункту 44 Особливостей.
Позовна заява обґрунтована посиланнями на протиправність висновку, що є предметом оскарження. Позивач зазначає, що висновки відповідача є необґрунтованими та є результатом вибіркової перевірки і неврахування усіх обставин справи.
01 травня 2025 року Дніпропетровським окружним адміністративним судом зареєстровано відзив, який надійшов від відповідача в підсистемі «Електронний Суд». Відповідач проти позову заперечує в повному обсязі та зазначає, що за результатами моніторингу встановлено, що в проекті договору (Додаток 5 до тендерної документації) відсутній план фінансування робіт, який має бути його невід`ємною частиною, чим не дотримано вимоги пункту 84 Постанови № 668. Отже, Офіс не приймає до уваги доводи Позивача про те, що проект договору підряду включає в себе план фінансування відповідно до Постанови №668, про що свідчить вищенаведене та спростовується пунктом 83 Постанови №668 розділу «Фінансування робіт (будівництва об`єкта)», чим і було не дотримано вимог п.84 Постанови №668. Щодо, тверджень Позивача до хибного визначення Офісом порушення такого, як абз.4 пп.2 п.44 Особливостей в ході проведення моніторингу, то їх Офіс не приймає та зазначає таке. Моніторингом тендерної пропозиції ТОВ «Нові теплотехнології» встановлено, що у файлі 18.1 Договірна ціна.rar зазначено: всього договірна ціна 48 210 370 83 гри, що не відповідає очікуваній вартості 48 211 914,00 гривень. Відповідно до пункту 4 розділу 5 «Оцінка тендерної пропозиції» тендерної документації тендерна пропозиція ТОВ «Нові теплотехнології» є такою, ціна якої перевищує очікувану вартість предмета закупівлі, визначену замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів та підлягає відхиленню. Проте Позивач не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ «Нові теплотехнології» та направив йому повідомлення про намір укласти договір 03.03.2025. Відповідно до протоколу Уповноваженої особи від 14.03.2025 №30 у ході проведення моніторингу закупівлі Позивачем відхилено тендерну пропозицію переможця та 20.03.2025 відмінено торги. При цьому, підставою для відхилення тендерної пропозиції Замовник вказав абзац 2 підпункту 2 пункту 44 Особливостей. Тобто, Позивач відхилив тендерну пропозицію ТОВ «Нові теплотехнології» як учасника процедури закупівлі, чим підтвердив, що тендерна пропозиція зазначеного учасника підлягала відхиленню саме на етапі, коли він був учасником, а не переможцем торгів. Також, Офіс зазначає, що учасник процедури закупівлі після направлення йому повідомлення про намір укласти договір набуває статусу «Переможець торгів». Отже, під час розгляду тендерної пропозиції Позивач не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ «Нові теплотехнології» та направив йому повідомлення про намір укласти договір. Проте, на етапі укладання договору тендерна пропозиція ТОВ «Нові теплотехнології» була відхилена не як переможця торгів, а як учасника. З огляду на те, що у ході моніторингу торги було відмінено, Замовнику відповідно до абз.9 ч.7 ст.8 Закону №922 у Висновку не установлювалося жодних вимог. Таким, чином вищезазначені доводи Позивача не знайшли свого підтвердження в ході розгляду даної справи. В межах розгляду цієї справи Позивач не довів належними доказами, які саме його права, свободи чи інтереси були порушеними з боку органу державного фінансового контролю. З вищенаведеного вбачається, що Офіс при проведенні моніторингу процедури закупівлі та складанні висновку про результати моніторингу процедури закупівлі діяв на підставі, у межах повноважень, та у спосіб, що передбачені Конституцією України та її Законами. Оскаржуваний висновок складено за результатом всебічного, повного і об єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності, а отже є вмотивованим та обгрунтованим. Зміст висновку повністю відповідає вимогам чинного законодавства та фактичним обставинам справи, які мали місце при розгляді питання дотримання Замовником вимог Особливостей під час проведення процедури.
06 травня 2025 року Дніпропетровським окружним адміністративним судом зареєстровано відповідь на відзив, яка надійшла від позивача в підсистемі «Електронний Суд». Позивач повторює доводи позовної заяви.
13 травня 2025 року Дніпропетровським окружним адміністративним судом зареєстровано заперечення, яке надійшло від відповідача в підсистемі «Електронний Суд». Відповідач повторює доводи відзиву.
Треті особи правом на подання письмових пояснень не скористались.
Згідно положень ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглянув справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у ній матеріалами.
Дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.
05 лютого 2025 року позивачем оголошено про проведення закупівлі: «Капітальний ремонт будівель поліклінічного корпусу «літ. В» та рентгенологічного відділення «літ. Т» Комунального некомерційного підприємства «Криворізька міська лікарня №3» Криворізької міської ради за адресою: вул. Пушкіна, 13К, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська обл., Україна» (4 черга).
11 березня 2025 року відповідачем розпочато моніторинг закупівлі, дата закінчення моніторингу: 21 березня 2025 року.
20 березня 2025 року статус торгів визначено як «торги не відбулися».
24 березня 2025 року відповідачем складено висновок про результати моніторингу закупівлі UА-2025-02-05-015506-а (далі Висновок).
Згідно висновку: за результатами моніторингу встановлено, що в проекті договору (Додаток 5 до тендерної документації) відсутній план фінансування робіт, який має бути його невід`ємною частиною, чим не дотримано вимоги пункту 84 Постанови № 668. Моніторингом тендерної пропозиції ТОВ «Нові теплотехнології» встановлено, що у файлі 18.1 Договірна ціна.rar зазначено: всього договірна ціна 48 210 370 83 грн, що не відповідає очікуваній вартості 48 211 914,00 гривень. Відповідно до абзацу 4 підпункту 2 пункту 44 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (в редакції станом на дату проведення торгів) (далі Особливості), пункту 4 розділу 5 «Оцінка тендерної пропозиції» тендерної документації тендерна пропозиція ТОВ «Нові теплотехнології» є такою, ціна якої перевищує очікувану вартість предмета закупівлі, визначену замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів та підлягає відхиленню. Проте Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ «Нові теплотехнології» та направив йому повідомлення про намір укласти договір 03.03.2025. Відповідно до протоколу Уповноваженої особи від 14.03.2025 №30 у ході проведення моніторингу закупівлі Замовником відхилено тендерну пропозицію переможця та 20.03.2025 відмінено торги.
Зобов`язуючи частина висновку відсутня.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Згідно з ч. 1 ст. 1 Закону України Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні від 26.01.1993 №2939-XII (далі - Закон №2939-XII) здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).
Відповідно до ст. 2 Закону №2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування установлюється Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до ст. 5 Закону №2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України "Про публічні закупівлі" (надалі - Закон №922-VIII).
Відповідно до п. 31, 32 ч. 1 ст. 1 Закону №922-VIII:
тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.
тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.
Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону №922-VIII замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює на веб-порталі Уповноваженого органу в порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме: 1) оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель, тендерну документацію та проект договору про закупівлю: оголошення про проведення відкритих торгів - не пізніше ніж за 15 днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині третій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж; оголошення про проведення конкурентного діалогу - не пізніше ніж за 15 днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині третій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж; оголошення про проведення торгів з обмеженою участю - не пізніше ніж за 30 днів до кінцевої дати отримання документів, поданих на кваліфікаційний відбір; 2) оголошення про проведення спрощеної закупівлі та проект договору про закупівлю - не пізніше ніж за шість робочих днів до кінцевого строку подання пропозицій; 3) зміни до тендерної документації та роз`яснення до неї (у разі наявності) у машинозчитувальному форматі - протягом одного дня з дня прийняття рішення про їх внесення або надання роз`яснень. У хронологічному порядку відображаються зміни до тендерної документації та кінцевий строк подання тендерних пропозицій, який був визначений відповідно до кожної із змін до тендерної документації; 4) зміни до оголошення про проведення спрощеної закупівлі та/або вимог до предмета закупівлі - протягом одного дня з дня прийняття рішення про їх внесення; 5) оголошення з відомостями про укладену рамкову угоду (у разі здійснення закупівлі за рамковими угодами) - не пізніше ніж через сім днів з дня укладення рамкової угоди; 6) протокол кваліфікаційного відбору - протягом одного дня з дня його затвердження; 7) протокол розгляду тендерних пропозицій - протягом одного дня з дня його затвердження; 8) повідомлення про намір укласти договір про закупівлю - протягом одного дня з дня прийняття рішення про визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; 9) інформацію про відхилення тендерної пропозиції/пропозиції учасника - протягом одного дня з дня прийняття рішення про відхилення; 10) договір про закупівлю та всі додатки до нього - протягом трьох робочих днів з дня його укладення; 11) повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю та зміни до договору у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 41 цього Закону - протягом трьох робочих днів з дня внесення змін; 12) звіт про виконання договору про закупівлю - протягом 20 робочих днів з дня виконання сторонами договору про закупівлю або закінчення строку дії договору про закупівлю, за умови його виконання сторонами, або його розірвання;13) звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель - протягом трьох робочих днів з дня укладення договору про закупівлю.
Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 22 Закону №922-VIII у тендерній документації зазначаються такі відомості: один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.
Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону
Відповідно до абз. 2 п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону №922-VIII замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону.
Відповідно до п. 3-7 розділу Х «ПРИКІНЦЕВІ ТА ПЕРЕХІДНІ ПОЛОЖЕННЯ» Закону №922-VIII на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.
Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України Про публічні закупівлі, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 року №1178 (далі Особливості).
Пунктом 3 Особливостей встановлено, що замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом.
Відповідно до п. 43 Особливостей якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.
Під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції та/або подання яких вимагається тендерною документацією, розуміється у тому числі відсутність у складі тендерної пропозиції інформації та/або документів, подання яких передбачається тендерною документацією (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції). Невідповідністю в інформації та/або документах, які надаються учасником процедури закупівлі на виконання вимог технічної специфікації до предмета закупівлі, вважаються помилки, виправлення яких не призводить до зміни предмета закупівлі, запропонованого учасником процедури закупівлі у складі його тендерної пропозиції, найменування товару, марки, моделі тощо.
Замовник не може розміщувати щодо одного і того ж учасника процедури закупівлі більше ніж один раз повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, крім випадків, пов`язаних з виконанням рішення органу оскарження.
У відповідності до ст. 7 Закону №922-VII уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
Відповідно до частин 4-7 ст. 8 Закону №922-VIII строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.
Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.
Згідно з ч. 8 ст. 12 Закону №922-VIII подання інформації під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Замовникам забороняється вимагати від учасників подання у паперовому вигляді інформації, поданої ними під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі.
Відповідно до абз. 1 ч. 3 ст. 22 Закону №922-VIII тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
Так, форму висновку про результати моніторингу закупівель та порядок його заповнення затверджено наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 року №552 (далі - Порядок №552).
Відповідно до розділу ІІІ Порядку №552 у пункті 1 зазначаються:
1) дата закінчення моніторингу процедури закупівлі відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі»;
2) питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу процедури закупівлі;
3) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу процедури закупівлі, із зазначенням:
структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. Під час зазначення структурної одиниці закону зазначається лише її заголовок (крім законів про внесення змін);
найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).
У пункті 2 заповнюється висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися.
У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Застосовуючи вищевикладені положення до обставин цієї справи суд зазначає наступне.
Передусім суд зауважує, що навіть попри відсутність у Висновку зобов`язуючої частини, сам факт констатації у ньому допущення позивачем порушень законодавства є обставиною, яка уможливлює розгляд спору про правомірність такого Висновку в судовому порядку з точки зору його впливу на права і свободи позивача.
Першим зауваження відповідача було твердження про те, що в проекті договору (додаток 5 до тендерної документації) відсутній план фінансування робіт, який має бути його невід`ємною частиною, чим не дотримано вимоги п. 84 Постанови №668.
Згідно п. 83 Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 року №668 (далі Постанова №668) фінансування робіт (будівництва об`єкта) проводиться за планом, який складається замовником, узгоджується з інвестором (головним розпорядником бюджетних коштів) та підрядником і є невід`ємною частиною договору підряду. План фінансування будівництва складається на підставі титулу будови (об`єкта), проекту організації будівництва з урахуванням календарних графіків виконання робіт і порядку проведення розрахунків за виконані роботи. Сторони узгоджують план фінансування будівництва у порядку, визначеному договором.
За п. 84 Постанови №668 план фінансування будівництва складається на весь період будівництва за роками, а на поточний рік - за місяцями з визначенням джерел та напрямів фінансування (видами витрат). Щомісячний розподіл коштів для перехідних об`єктів будівництва щороку узгоджується сторонами у визначені договором підряду строки. Відповідно до договору підряду замовник має право у визначені строки уточнити план фінансування будівництва на поточний рік з урахуванням наявних у нього коштів, обсягів фактично виконаних робіт тощо.
Суд приймає позицію відповідача про те, що з вказаних норм права вбачається обов`язковий характер існування плану фінансування будівництва, таку обов`язковість не заперечував і позивач, його позиція зводилась до виконання ним відповідної вимоги.
Відповідач констатував, що план фінансування будівництва відсутній. Позивач зазначав, що проєкт Договору підряду (додаток №5 до тендерної документації) включає в себе план фінансування відповідно до Постанови №668.
За раніше згаданим веб-посиланням наявна уся тендерна документація, в т.ч. додаток №5, який є проектом договору підряду. В проекті наявний розділ «Фінансування робіт (будівництва об`єкта)», що містить наступні пункти:
« 45. Фінансування робіт (будівництва об`єкта) здійснюється лише за наявності відповідного бюджетного призначення (ст.23 Бюджетного Кодексу України).
46. Замовник має право уточнювати суму бюджетних зобов`язань протягом року у разі внесення змін у строки виконання робіт, прийняття рішення про прискорення чи уповільнення темпів виконання робіт, а також із урахуванням наявних у нього коштів, обсягів фактично виконаних робіт, одночасно зі внесенням змін в інші умови Договору».
Суд констатує, що ані в цих пунктах, ані в тексті договору підряду в цілому, ані в інших матеріалах тендерної документації план фінансування будівництва відсутній.
Позивач посилався на згадку у п. 9 Договору підряду можливості внесення джерела фінансування. Цей пункт визначає договірну ціну робіт, а відповідна графа призначена для заповнення лише однієї строки, фактично зазначення бюджету, з якого здійснюватиметься фінансування. Тобто, не йдеться про план фінансування робіт, в т.ч. згідно п. 84 Постанови №668.
Позивач посилався на додаток 1 до проекту Договору підряду. Цим додатком є «КАЛЕНДАРНИЙ ГРАФІК ВИКОНАННЯ РОБІТ». Тобто, помісячний розподіл у ньому спрямований на заповнення очікуваної вартості виконаних робіт кожного місяця, що свідчить про те, що йдеться про виконані роботи, а не про порядок їх фінансування. Наприклад, фінансування може надійти одним траншем до початку всіх робіт, після чого роботи роками триватимуть за рахунок цього фінансування. План робіт та план їх фінансування пов`язані, однак стосуються різних обставин, а тому не заміняють одне одного.
Позивач зазначав, що план фінансування не заповнюється, адже в п. 83 Постанови №668 передбачено складання плану з урахуванням календарних графіків виконання робіт. Водночас, складання одного документу з урахуванням іншого жодним чином не свідчить про те, що такий перший документ може не складатися, оскільки це правило поведінки фактично стосується узгодженості доходів та витрат (фінансування має покривати очікувані видатки на роботи, що в умовах будівництва передбачає регулярність надходжень протягом тривалого часу).
Також позивач посилався на Рекомендації зі складання додатків до договору підряду в капітальному будівництві, затверджені Наказом Міністерство регіонального розвитку та будівництва України від 13.01.2009 року №2 (далі Рекомендації), які навіть за назвою не мають тієї юридичної сили, що п. 83, 84 Постанови №668, якими запроваджено саме обов`язок скласти план фінансування робіт. Окрім цього, ці рекомендації стосувались не плану фінансування, який очевидно залежить в першу чергу від замовника та обставин на його боці, а графіку виконання робіт. Водночас, підрядник не відповідає за обставини фінансування, оскільки його участь в цьому питанні зводиться до споживання такого фінансування, а не його здійснення.
Також позивач посилався на те, що форми додатків до договору підряду є примірними. Водночас, це не означає, що відповідні додатки втрачають свій обов`язковий характер згідно інших положень законодавства, примірними є лише запропоновані форми (шаблони).
В свою чергу по тексту цих рекомендацій неодноразово згадується план фінансування будівництва, що позивач в цілому проігнорував.
Окремо суд підкреслює, що позиція позивача не узгоджується з викладом п. 85 Постанови №668, згідно якого якщо замовник у визначені договором підряду строки не передасть підряднику на погодження план фінансування будівництва на поточний рік, підрядник має право не розпочинати роботи, а на перехідних будовах - припинити їх виконання, і в разі невжиття замовником необхідних заходів вимагати розірвання договору підряду.
Таким чином, план фінансування будівництва в будь-якому випадку повинен існувати до його погодження і бути складений самим замовником, лише після чого відбувається його погодження. Як наслідок, позивач не мав перешкод у вчиненні дії, які залежали виключно від нього самого. Позивач на противагу цьому вважав, що план має складатися спільно з підрядником, хоча в дійсності з підрядником погоджується готовий план, в ході погодження можливі уточнення. Тобто, погодження готового документа та спільне складання документа є різними категоріями і позивач фактично замість першої використовував другу, що законодавством не передбачено.
Разом з цим, у п. 3.7. Рекомендації вказано, що план фінансування будівництва складається Замовником. За необхідності, він отримує від Підрядника інформацію, потрібну для виконання цієї роботи, зокрема, щодо обсягів коштів для оплати виконаних робіт згідно з календарними графіками виконання робіт та умовами розрахунків, надання авансів тощо.
Більш того, хоча за п. 83 Постанови №668 план фінансування і має складатися з урахуванням графіків робіт, однак позивач не врахував також природу правовідносин, в яких брав участь під час публічної закупівлі в будь-якому випадку саме замовних складає тендерну документацію, в якій вже визначені в закритій формі умови договору, змінною є лише ціна. Сам позивач не навів жодного розумного пояснення неможливості скласти план фінансування будівництва, в т.ч. з урахуванням того, в інших матеріалах тендерної документації не врегульовано складення плану фінансування в будь-який спосіб.
Отже, усі аргументи позивача щодо зауваження відповідача про відсутність плану фінансування будівництва є безпідставними та відхилені судом. Як наслідок, суд визнає це зауваження відповідача обґрунтованим та відмовляє у задоволенні позову в цій частині.
Згідно пп. 2 п. 44 Особливостей замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли тендерна пропозиція є такою, ціна якої перевищує очікувану вартість предмета закупівлі, визначену замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів, якщо замовник у тендерній документації не зазначив про прийняття до розгляду тендерної пропозиції, ціна якої є вищою, ніж очікувана вартість предмета закупівлі, визначена замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів, та/або не зазначив прийнятний відсоток перевищення або відсоток перевищення є більшим, ніж зазначений замовником в тендерній документації.
В опублікованому позивачем Оголошенні про проведення відкритих торгів UA-2025-02-05-015506-a вказано: Очікувана вартість предмета закупівлі: 48 211 914,00 UAH.
В тендерній пропозицій ТОВ «Нові теплотехнолгії» (вона знаходиться у вкладні «Лоти» - реєстр пропозиції, файл на 8 сторінок з гіперпосиланнями на всі складові тендерної пропозиції) вказано: Інформація щодо ціни тендерної пропозиції/пропозиції до початку аукціону: 41 000 000,00 UAH з ПДВ.
При цьому в додатку з назвою « 18.1. Договірна ціна.rar», який є архівом WinRar містяться два файли:
Суд зауважує, що в числі пропущено кому, через що і виникло зауваження відповідача (начебто йдеться не про сорок вісім мільйонів, а про чотири мільярди). На це вказує та обставина, що в інших числах у таблиці кома використовується, а сума розділів дає результат в мільйонах, а не мільярдах.
Відповідач зазначав, що оскільки наявне перевищення договірної ціни, позивач мав відхилити цю пропозицію, чого не зробив.
Пропозиція подана 19.02.2025 року.
20 лютого 2025 року розкрито тендерні пропозиції
Згідно наданого самим позивачем протокольного рішення від 03.03.2025 року №20 визнано ТОВ «Нові теплотехнології» переможцем процедури закупівлі та прийнято рішення про намір укласти договір про закупівлю.
В подальшому протоколом відхилення тендерної пропозиції від 14.03.2025 року вирішено затвердити рішення про відхилення тендерної пропозиції/пропозиції та опублікувати на веб-порталі Уповноваженого органу
Позивач зазначав, що оцінював подані документи в сукупності. При цьому в другому файлі відсутня відповідна описка.
Це питання було предметом звернення позивача до відповідача за роз`ясненнями, в ході яких відповідач відповів, що при розгляді тендерної пропозиції учасника Східним офісом розглядаються повністю всі документи, які оформлені належним чином та відкриваються для вільного перегляду без застосування програмних файлів, доступ до яких є обмеженим
Отже, відповідач виявив один документ з відповідною помилкою, на підставі чого зробив вищевказаний висновок.
Суд наголошує на тому, що відповідно до ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано (п. 2);
обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії) (п. 3);
добросовісно (п. 5);
розсудливо (п. 6);
пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія) (п. 8).
Зазначені критерії хоч і адресовані суду, одночасно є й вимогами для суб`єкта владних повноважень, який приймає відповідне рішення та вчиняє дії.
Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.11.2023 року у справі №9901/459/21.
Суд не визнає правозастосування відповідача в даній справі таким, що відповідає вказаним вимогам до його діяльності. Так, відповідач серед усього масиву даних відкрив єдиний архів, який містив два файли, з них відповідач зміг відкрити лише один файл, в якому виявив помилку, інший файл відповідач відкрити не зміг, пояснивши це необхідністю наявності програми з обмеженим доступом.
Передусім, такі дії не відповідають вимогам всебічності і обґрунтованості, адже відповідач фактично залишає за межами аудиту частину документів. Відповідач не звертався до позивача, наприклад, із запитом з цього питання, хоча в цілому в ході моніторингу відповідач направляв позивачу запит, а тому очевидно міг принаймні дослідити це питання. Вказане слід розглянути і в аспекті використання повноваження з метою, з якою вони надані: відповідач уповноважений запитувати в замовника пояснення, відповідач запит здійснював щодо інших обставин, однак саме щодо спірної обставини, щодо якої в подальшому було сформульовано зауваження, відповідач пояснення не затребував, фактично поклавши в основу зауваження власну необізнаність про частину обставин. Це ж явно суперечить і добросовісності та розсудливості, адже маючи змогу з`ясувати певну обставину та, можливо, зняти зауваження відповідач цю обставину не з`ясовує. Очевидною є і явна непропорційність такого підходу.
Окремо суд зауважує, що власна неможливість відповідача відкривати файли певного типу в будь-якому випадку не може створювати результат у вигляді фрагментарності аудиту, оскільки негативні наслідки цієї обставини створюються для позивача. Тим більше, що в даному випадку відповідач досліджував закупівлю в спеціалізованій сфері (капітальне будівництво), а складання кошторисів саме з використанням профільних програм, результат роботи яких передбачає створення файлів певного формату, є поширеним явищем в цій спеціалізованій сфері.
Отже, відповідач не мав правових підстав робити висновки не з`ясувавши зміст принаймні другого файлу, що містився в тому ж архіві та стосувався договірної ціни. Більш того, відповідач мав можливість усунути власну необізнаність, чого не зробив без будь-якого розумного пояснення.
Щодо змісту самого зауваження суд окремо зауважує, що йдеться про явну та очевидну описку. Договірна ціна та ціна пропозиції завжди складала 41-42 мільйони, ніщо не свідчило про настільки суттєве (в сто раз) збільшення ціни. Навіть в самому файлі "Тендерна пропозиція/пропозиція UA-2025-02-05-015506-a" текстом (не в додатках) вказано «Інформація щодо ціни тендерної пропозиції/пропозиції до початку аукціону: 41 000 000,00 UAH з ПДВ», інші додатки до тендерної пропозиції (наприклад, довідка про фінансову спроможність) усі відомості щодо ціни містять та розраховують як десятки мільйонів, а не мільярди.
Окрім цього, в самому файлі з опискою помилка допущена в графі «всього договірна ціна», однак ця графа є сумою інших граф, але вони дають сумарний результат як 48 мільйонів, а не 4,8 мільярди.
Узагальнюючи вищевикладене суд констатує, що відповідач виявив очевидну технічну описку (відсутність коми, яка відділяє гривневі та копійкові значення ціни), яку розтлумачив в найбільш нерозумний спосіб, після чого не з`ясовуючи відповідні обставини за стандартом «поза розумним сумнівом» на підставі самого лише формального існування такої помилки зробив позивачу у Висновку зауваження з цього питання.
Посилання відповідача на подальше скасування позивачем закупівлі та порядок такого скасування на вищевказані висновки не впливають, оскільки порядок скасування не був предметом оцінки висновку, зауваження з цього питання відсутні, а причиною скасування була інша обставина (в іншій редакції кошторису учасник виставив договірну ціну з іншою розбіжністю, яка не стосувалася пропущеної коми).
Отже, це зауваження у Висновку є безпідставним, а позовні вимоги в цій частині є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Таким чином, лише одне зауваження відповідача з двох висловлених було обґрунтованим.
Враховуючи зазначене, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.
Щодо розподілу судових витрат.
При зверненні до суду позивачем сплачено суму судового збору у розмірі 3028,00 грн, що підтверджується платіжним документом від 27.03.2025 року. Відповідно до положень ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України сплачений судовий збір за подання позову підлягає поверненню позивачу за рахунок бюджетних асигнувань відповідача пропорційно задоволеним позовним вимогам.
Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати протиправним та скасувати та скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби від 24.03.2025 року про результати моніторингу процедури закупівлі №UА- 2025-02-05-015506-а в частині висновку про порушення Управлінням капітального будівництва виконкому Криворізької міської ради абз. 4 пп. 2 п. 44 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування шляхом невідхилення тендерної пропозиції Товариства з обмеженою відповідальністю «Нові теплотехнології».
В іншій частині заявлених позовних вимог - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.В. Боженко