Справа № 754/9123/25
Суддя: Гринчак О. І.
Дата ухвалення: 2025-06-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Номер провадження 2-а/754/457/25
Справа № 754/9123/25
У Х В А Л А

Іменем України

18 червня 2025 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Гринчак О.І., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,

В С Т А Н О В И Л А:

06 червня 2025 року ОСОБА_1 , через представника - адвоката Редіч Наталію Юріївну, надіслав до Деснянського районного суду м. Києва позовну заяву до ІНФОРМАЦІЯ_1 на постанову, в якій просить:

- скасувати постанову начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 № 2241 від 14.05.2025 за справою про адміністративне правопорушення за частиною третьою статті 210-1 Кодексу України про адміністративне правопорушення;

- провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною третьою статті 210-1 Кодексу України про адміністративне правопорушення закрити на підставі п. 1 ст. 247 Кодексу України про адміністративне правопорушення.

Ухвалою Деснянського районного суду від12 червня 2025 року вказану скаргу залишено без руху. Надано ОСОБА_1 строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

17 червня 2025 року до суду від представника позивача - адвоката Редіч Наталії Юріївни через електронну пошту надійшла заява про поновлення пропущеного строку.

Згідно з частиною сьомою, восьмою статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

За правилом частини шостої статті 18 КАС України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Згідно з абзацом другим частини восьмої статті 18 КАС України особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, подає процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг"та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", якщо інше не визначено цим Кодексом.

Відповідно до абзацу третього частини восьмої цієї статті особливості використання електронного підпису або засобу електронної ідентифікації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У той же час, реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом (абзац перший частини восьмої статті 18 КАС України).

Відтак процесуальне законодавство передбачає два шляхи подання документів до суду - в паперовій формі або в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС.

Згідно з висновком Великої Палати Верховного Суду, сформульованим у постанові від 13 вересня 2023 року у справі № 204/2321/22, лише для фізичної особи, яка не має обов`язку зареєструвати електронний кабінет, належним і правомірним способом безпосереднього звернення до суду є подання процесуальних електронних документів через офіційну електронну адресу суду (див. mutatis mutandis пункти 8.7, 8.8, 8.9, 12.1-12.3 зазначеної постанови).

З урахуванням викладеного, адвокати реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Отже, адвокат Редіч Наталія Юріївна, звертаючись до суду в інтересах позивача, має право подати документи: 1) в письмовій формі; 2) в електронному виді з використанням сервісу «Електронний суд», розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з використанням власного електронного підпису.

Згідно із частиною другою статті 167 КАС України, якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини 1 цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

З огляду на зазначене суд дійшов висновку, що заяву представника позивача - адвоката Редіч Наталії Юріївни про поновлення пропущеного строкуслід повернути без розгляду.

Керуючись статтями 34, 167, 243, 325, 328, 329, 331 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Повернути заяву представника позивача - адвоката Редіч Наталії Юріївни про поновлення пропущеного строкубез розгляду.

Ухвалу може бути оскаржено протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 18.06.2025.

Суддя Деснянського

районного суду міста Києва Оксана Гринчак