Справа № 160/1375/25
Суддя: Сластьон Анна Олегівна
Дата ухвалення: 2025-06-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 червня 2025 рокуСправа №160/1375/25
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сластьон А.О. розглянув у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Павлоградської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Комунальне підприємство «Затишне місто» Павлоградської міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.
Суть спору: 20 січня 2025 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Павлоградської міської ради, третья особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Комунальне підприємство «Затишне місто» Павлоградської міської ради, в якій позивач просить суд:
-визнати бездіяльність Павлоградської міської ради протиправною;
-зобов`язати Павлоградську міську раду скласти акт обстеження зеленого насадження (дерева), що підлягає видаленню за формою, затвердженою Мінрегіоном, та прийняти рішення про видалення зеленого насадження (дерева).
Позовні вимоги обґрунтовані допущеною відповідачем бездіяльністю щодо нескладення акта обстеження зеленого насадження (дерево), що підлягає видаленню. Зокрема, позивач вказує, що звернувся із заявою до відповідача про видалення зеленого насадження (дерева) у зв`язку із тим, що воно досягло своєї вікової межі, створює ризики заподіяння шкоди майну позивача при падінні, затіняє приміщення позивача та сусідів, чим порушує світловий режим у житлових будівлях. На переконання позивача, зазначене зелене насадження має ознаки фаутного та аварійного дерева. Позивач зазначає, що відстань від осі стовбура до зовнішніх стін будівель і споруд складає менше 5 метрів, а від краю проїжджої частини вулиць до осі стовбура - менше 2-х метрів, що є порушенням ДСТУ 3587-97 та Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10.04.2006 №105. На своє звернення позивач отримав лист позивача про те, що дерево перебуває у задовільному санітарному стані, видалення не потребує, але є необхідність у виконанні робіт з обрізки. До вказаного листа відповідач не надав Акта обстеження зеленого насадження та будь-яких рішень, прийнятих за наслідком розгляду звернення позивача. В подальшому представник позивача звернувся до відповідача із адвокатським запитом з метою отримання будь-яких рішень за наслідком розгляду заяви позивача. На адвокатський запит відповідач повідомив, що ним складено дефектний акт на проведення санітарної обрізки зеленого насадження Комунальним підприємством «Затишне місто» Павлоградської міської ради. Натомість, комунальне підприємство повідомило позивача, що не отримувало від відповідача будь-яких листів щодо необхідності включення в план робіт з санітарної обрізки дерева, з приводу якого позивач звертався до відповідача. Вважаючи допущену відповідачем бездіяльність протиправною, позивач звернувся з цим позовом до суду.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 січня 2025 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження. Розгляд справи вирішено здійснювати з викликом сторін.
Відповідач повідомлявся про розгляд даної справи належним чином, проте заяви про визнання позову чи відзив на позовну заяву в строки, передбачені статтею 261 Кодексу адміністративного судочинства України, до суду не надав.
Відповідно до частини шостої статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Згідно з частиною другою статті 175 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.
Крім того, відповідно до частини четвертої статті 159 КАС України, неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.
Відповідно до частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Учасники справи з клопотанням про розгляд справи у судовому засіданні до суду не звертались.
З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -
ОСОБА_1 , громадянка України, проживає за адресою: АДРЕСА_1 .
22 липня 2024 року позивач через свого представника звернувся до Павлоградської міської ради разом із заявою про видалення зелених насаджень, в якій вказано, що біля оселі Рижко А.М., на межі між будинками АДРЕСА_2 , розташовано величезне дерево - горіх (надалі - дерево), яке при падінні може пошкодити майно позивача та майно сусідів, затіняє приміщення ОСОБА_1 та приміщення сусідів, чим порушує світловий режим у житлових будівлях, має ознаки фаутного та аварійного дерева, знаходиться дуже близько від забору сусідів, чим створює небезпеку для оточуючих, а також дане дерево досягло своєї вікової межі.
Листом №2607/0/2-24 від 16.08.2024 Виконавчий комітет Павлоградської міської ради повідомив позивача про те, що дерево (горіх) перебуває у задовільному санітарному стані, видалення не потребує, але є необхідність у виконанні робіт з обрізки.
Також, у листі відповідача зазначено, що Управлінням комунального господарства та будівництва направлено лист до Комунального підприємства «Затишне місто» Павлоградської міської ради з проханням включити в план та виконати роботи з санітарної обрізки дерева за адресою: провулок Річковий, 3/1, місто Павлоград.
З дефектного акта №9 від 09.08.2024 вбачається, що його видано на проведення санітарної обрізки зелених насаджень, а саме: горіха за адресою пров. Річковий, 3/1, висота дерева - 10-12 метрів, діаметр дерева 40-50 сантиметрів. Дефектний акт складено на підставі візуального огляду зелених насаджень. Особливі умови виконання робіт: із застосуванням автовишки. Виконати роботи з санітарної обрізки дерева з обов`язковою обробкою зрізів понад 2 см садовою замазкою або олійною фарбою на натуральній оліфі під колір крони дерева.
Дефектний акт підписано головою комісії - Завгороднім А.Ю., заступником голови комісії - Коценко В.В., членами комісії - Онищенко А.С. та Козюрою К.Ю.
Також, судом встановлено, що рішенням Виконавчого комітету Павлоградської міської ради від 12.06.2024 №783/013-24 було вирішено створити постійну комісію з обстеження зелених насаджень та затверджено відповідний склад постійної комісії з обстеження зелених насаджень міста.
З листа Комунального підприємства «Затишне місто» Павлоградської міської ради від 22.08.2024 №886/24 вбачається, що третя особа не отримувала листа від Управління комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради з приводу включення в план та виконання робіт з санітарної обрізки дерева. Також, третя особа ставить під сумнів те, що дерево має ознаки фаутного та аварійного дерева.
Попри це, в матеріалах справи міститься лист Управління комунального господарства та будівництва павлоградської міської ради від 09.08.2024 №04-11/1096, адресований керівнику КП «Затишне місто» з приводу внесення в план виконання робіт з санітарної обрізки дерева за адресою: провулок Річковий, 3/1.
Не погоджуючись з допущеною бездіяльністю посадових осіб Павлоградської міської ради щодо нескладення акта за формою, затвердженою Мінрегіоном, та неприйняттям рішення про видалення зеленого насадження, позивач звернувся з даним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що склались між сторонами, суд зазначає таке.
При вирішенні справи суд керується нормами права, чинними на час виникнення спірних правовідносин.
Правові, економічні, екологічні, соціальні та організаційні засади благоустрою населених пунктів врегульовані Законом України «Про благоустрій населених пунктів» від 06.09.2005 №2807-IV.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» зелені насадження - це деревна, чагарникова, квіткова та трав`яна рослинність природного і штучного походження на визначеній території населеного пункту.
Статтею 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» визначені норми охорони та утримання зелених насаджень.
Так, частиною першою - другою статті 28 вказаного Закону визначено, що охороні та відновленню підлягають усі зелені насадження в межах населених пунктів під час проведення будь-якої діяльності, крім зелених насаджень, які висаджені або виросли самосівом в охоронних зонах повітряних і кабельних ліній, трансформаторних підстанцій, розподільних пунктів і пристроїв. Охорона, утримання та відновлення зелених насаджень на об`єктах благоустрою, а також видалення дерев, які виросли самосівом, здійснюються за рахунок коштів державного або місцевих бюджетів залежно від підпорядкування об`єкта благоустрою, а на земельних ділянках, переданих у власність, наданих у постійне користування або в оренду, - за рахунок коштів їх власників або користувачів відповідно до нормативів, затверджених у встановленому порядку.
Відповідно до ч. 3 ст. 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» видалення дерев, кущів, газонів і квітників здійснюється в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України.
Документи, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, отримані відповідно до Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", є підставою для видалення зелених насаджень після обстеження земельної ділянки та складання акта обстеження зелених насаджень, що підлягають видаленню. У цьому разі видалення зелених насаджень не потребує дозволу (ордера). Відновна вартість визначається на підставі акта обстеження зелених насаджень, що підлягають видаленню, та сплачується до прийняття об`єкта в експлуатацію. Розмір відновної вартості видалених зелених насаджень зменшується на суму, передбачену проектною документацією на озеленення території.
Порядок оформлення дозволу на видалення зелених насаджень у межах населених пунктів регулюється постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2006 №1045 (далі - Порядок №1045).
Відповідно до п. 2 Порядку №1045 видалення зелених насаджень здійснюється у разі:
виконання підготовчих і будівельних робіт на об`єктах відповідно до статей 35-37 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності;
знесення аварійних, сухостійних і фаутних дерев, а також самосійних і порослевих дерев з діаметром кореневої шийки не більш як 5 сантиметрів;
ліквідації аварійної ситуації на інженерних мережах населеного пункту;
відновлення світлового режиму в житловому приміщенні, що затіняється деревами;
проведення ремонтних та експлуатаційних робіт в охоронній зоні повітряних ліній електропередачі, на трансформаторній підстанції і розподільному пункті системи енергопостачання, мережі водо-, теплопостачання та водовідведення, телекомунікаційній і кабельній електромережі;
досягнення деревом вікової межі;
провадження господарської діяльності на території розсадників з вирощування декоративних дерев та кущів;
ліквідації наслідків стихійного лиха, аварійної та надзвичайної ситуації.
Згідно з п.3 Порядку №1045 видалення зелених насаджень на території населеного пункту здійснюється:
за рішенням виконавчого органу сільської, селищної, міської ради (далі - компетентний орган) на підставі ордера (крім випадків, передбачених пунктами 7-10 цього Порядку);
на підставі документів, визначених статтями 35-37 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності.
За наявності дозволу на виконання будівельних робіт отримання замовником та генеральним підрядником чи підрядником (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) інших документів дозвільного характеру для видалення зелених насаджень у межах будівельного майданчика не вимагається.
Підставою для прийняття рішення компетентним органом є заява про видалення зелених насаджень, подана юридичною чи фізичною особою (далі - заявник), п. 4 Порядку №1045.
Після надходження заяви компетентний орган утворює комісію з питань визначення стану зелених насаджень та їх відновної вартості (далі - комісія), до складу якої входять представники заявника, власника земельної ділянки (користувача), компетентного органу, територіального органу Держекоінспекції, а у разі потреби - балансоутримувача території та комунального підприємства, що здійснює утримання зелених насаджень.
Під час формування складу комісії компетентний орган протягом двох днів після надходження заяви надсилає запити до територіального органу Держекоінспекції, власника земельної ділянки (користувача), балансоутримувача території та комунального підприємства, що здійснює утримання зелених насаджень, щодо можливості їх участі в роботі комісії.
Територіальний орган Держекоінспекції та заінтересовані організації у п`ятиденний строк після надходження запиту надсилають компетентному органу в письмовій формі повідомлення про включення свого представника до складу комісії.
Після надходження повідомлень компетентний орган протягом трьох днів затверджує склад комісії. У разі надходження повідомлень про відмову від участі представників територіального органу Держекоінспекції та заінтересованих організацій склад комісії затверджується без таких представників.
У процесі визначення стану зелених насаджень та відновної вартості зелених насаджень, які видаляються на підставі одного з документів, визначених статтями 35-37 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, до складу комісії включається представник фізичної або юридичної особи, яка має намір щодо забудови території.
Комісія у п`ятиденний строк після її затвердження визначає стан зелених насаджень, розташованих на земельній ділянці, і їх відновну вартість та складає акт обстеження тих насаджень, що підлягають видаленню (далі - акт), за формою, затвердженою Мінрегіоном.
Відновна вартість зелених насаджень визначається згідно з методикою, затвердженою Мінрегіоном.
У разі знесення аварійних, сухостійних і фаутних дерев комісія з`ясовує причину набуття деревами такого стану, про яку зазначається в складеному комісією акті.
Кожному члену комісії надається один примірник акта. У разі відсутності представника територіального органу Держекоінспекції у складі комісії один примірник акта у триденний строк надсилається до територіального органу Держекоінспекції.
Голова комісії готує в п`ятиденний строк проект рішення компетентного органу про видалення зелених насаджень, в якому зазначається інформація про кількість зелених насаджень, що підлягають видаленню і залишаються на земельній ділянці.
Компетентний орган у місячний строк після надходження зазначеного проекту рішення про видалення зелених насаджень приймає відповідне рішення і видає наступного дня заявнику його копію для оплати відновної вартості зелених насаджень, що підлягають видаленню.
Ордер на видалення зелених насаджень компетентний орган видає не пізніше наступного робочого дня після подання заявником документа про сплату відновної вартості зелених насаджень, що підлягають видаленню.
Методику визначення відновної вартості зелених насаджень і зразок ордера затверджує Мінрегіон.
Відновна вартість зелених насаджень, що належать до комунальної власності, сплачується до відповідного місцевого бюджету.
У разі видалення зелених насаджень у зв`язку із будівництвом об`єктів розмір їх відновної вартості зменшується на суму, передбачену проектною документацією на озеленення території (п. 5 Порядку №1045).
Відповідно до п. 6 Порядку №1045 сплата відновної вартості зелених насаджень не проводиться, серед іншого, у разі:
знесення аварійних, сухостійних і фаутних дерев, а також самосійних і порослевих дерев з діаметром кореневої шийки не більш як 5 сантиметрів;
відновлення світлового режиму в житловому приміщенні, що затіняється деревами;
досягнення деревом вікової межі;
Згідно з п. 7 Порядку №1045 видалення аварійних, сухостійних і фаутних дерев на об`єкті благоустрою здійснює балансоутримувач на підставі акта, що складається відповідно до пункту 4 цього Порядку.
З аналізу положень Закону України «Про благоустрій населених пунктів» та Порядку №1045 вбачається, що видалення зелених насаджень на території населеного пункту здійснюється за рішенням виконавчого органу міської ради на підставі заяви про видалення зелених насаджень, поданої юридичною чи фізичною особою (далі - заявник). При цьому, за наслідком надходження відповідної заяви єдиним можливим варіантом дій відповідача є створення комісії з питань визначення стану зелених насаджень та їх відновної вартості та складення за наслідком визначення стану зелених насаджень акта обстеження, що підлягають видаленню, за формою, затвердженою Мінрегіоном.
На момент виникнення спірних правовідносин форма Акта обстеження зелених насаджень, що підлягають видаленню, затверджена в додатку 1 до Методики визначення відновної вартості зелених насаджень, затвердженої наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 12.05.2009 №127.
Зокрема, в Акті обстеження зелених насаджень, що підлягають видаленню, повинні бути зазначені відомості щодо причин обстеження зелених насаджень, виду зелених насаджень, їх віку, висоти, діаметра стовбура, якісного стану, прийнятого рішення щодо зеленого насадження: зрізування, пересаджування чи видалення.
Як вбачається з матеріалів справи, за зверненням ОСОБА_1 від 22.07.2024 Павлоградською міською радою була створена комісія з питань визначення стану зеленого насадження (дерева горіха), розташованого за адресою: м. Павлоград, пров. Річковий, 1/3.
Проте, відповідачем, в порушення вимог Порядку №1045, не було складено Акта за формою, затвердженою Мінрегіоном, а на момент виникнення спірних правовідносин - за формою, затвердженою додатком 1 до Методики визначення відновної вартості зелених насаджень, затвердженої наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 12.05.2009 №127.
Натомість, відповідач склав дефектний акт №9 від 09.08.2024 із висновком про необхідність обрізки дерева (горіха).
Суд звертає увагу, що складення дефектного акта не передбачено положеннями Порядку №1045.
Крім того, як вбачається з дефектного акта відповідач не надав належної оцінки тим обставинам, які стали підставою для звернення позивача із відповідною заявою до відповідача у липні 2024 року.
Зокрема, відповідачем не надана оцінка тому, чи досягнуло дерево вікової межі. Так, в складеному відповідачем акті відсутня інформація з приводу віку зеленого насадження, не встановлено, чи є дерево аварійним, чи має воно ознаки фаутного (містить пошкодження хворобами та шкідниками, чи має вади стовбура).
Також, відповідачем не надана оцінка тому, чи порушує зелене насадження світловий режим в житловому приміщенні позивача та в сусідніх будинках, про що зазначав заявник у своєму зверненні.
Відтак, відповідач формально підійшов до розгляду заяви позивача від 22.07.2024, порушивши визначені Законом України «Про адміністративну процедуру» принципи обґрунтованості та презумпції правомірності дій та вимог особи.
Зокрема, адміністративний орган повинен був забезпечити належність та повноту з`ясування обставин справи, врахувавши всі обставини, що мають значення для вирішення справи.
Суд принагідно нагадує, що дії та вимоги особи є правомірними, доки інше не буде доведено під час розгляду та/або вирішення справи.
Додатково суд зазначає таке.
Відповідно до підпункту 8.12.7 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10.04.2006 №105 (надалі - Правила №105), віддаль від будівель, споруд до дерев та чагарників наведено в додатку 3 до цих Правил. Так, відстань від зовнішніх стін будівель і споруд до стовбура дерева має становити не менше 5 метрів, відстань від краю проїжджої частини вулиць, укріплених смуг країв доріг до стовбура дерева має становити не менше двох метрів.
Зазначених обставинам відповідач при прийнятті рішення оцінки не надав. Доказів протилежного матеріали справи не містять.
Отже, під час розгляду справи знайшли підтвердження обставини допущення Павлоградською міською радою бездіяльності щодо неналежного розгляду заяви ОСОБА_1 та нескладення Акта за формою, визначеною чинним на момент виникнення спірних правовідносин законодавством.
З цих підстав позовні вимоги підлягають задоволенню шляхом визнання протиправною бездіяльності відповідача, а порушені права позивача підлягають захисту шляхом зобов`язання відповідача повторно розглянути заяву ОСОБА_1 від 22.07.2024 про видалення зелених насаджень, з урахуванням висновків суду, та скласти Акт обстеження зелених насаджень, що підлягають видаленню.
Натомість, суд відмовляє у задоволенні позовних вимог про зобов`язання відповідача прийняти рішення про видалення зеленого насадження, оскільки такі вимоги є передчасними до встановлення відповідною комісією стану зеленого насадження та складення Акта обстеження зелених насаджень.
Отже, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.
Розподіл судового збору не здійснюється, оскільки позивач звільнений від сплати судового збору як особа з інвалідністю І групи.
Керуючись статтями 73-77, 90, 94, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -
Визнати портиправною бездіяльність Павлоградської міської ради щодо неналежного розгляду заяви ОСОБА_1 та нескладення за затвердженою формою Акта обстеження зелених насаджень, що підлягають видаленню.
Зобов`язати Павлоградську міську раду повторно розглянути заяву ОСОБА_1 від 22.07.2024, з урахуванням висновків суду, та скласти Акт обстеження зелених насаджень, що підлягають видаленню, за затвердженою формою.
У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя А.О. Сластьон