Справа № 580/4625/25
Суддя: Беспалов Олександр Олександрович
Дата ухвалення: 2025-06-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/4625/25 Суддя (судді) першої інстанції: Віталіна ГАЙДАШ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Беспалова О. О.
суддів: Ключковича В. Ю., Грибан І. О.,
за участю секретаря: Волошка О. Л.

представника позивача Рожова К. Д., представника відповідача Макаревича О. С., розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Києві апеляційну скаргу Державного підприємства "Уманський лікеро-горілчаний завод" на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 01 травня 2025 року (місце ухвалення: м. Черкаси, час ухвалення: не зазначений, дата складання повного тексту: 01.05.2025)у справі за адміністративним позовом Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків до Державного підприємства "Уманський лікеро-горілчаний завод" про стягнення податкового боргу,-

В С Т А Н О В И В :

Центральне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків звернулось до Черкаського окружного адміністративного суду з поданням про стягнення коштів з рахунків/електронних гаманців у банках, небанківських надавачах платіжних послуг/емітентах електронних грошей, обслуговуючих державне підприємство «Уманський лікеро-горілчаний завод» () та з рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, відкритих в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів в рахунок погашення податкового боргу на загальну суму 28 112 959,53 грн.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 01 травня 2025 року заяву податкового органу задоволено у повному обсязі.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій апелянт просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції, з огляду на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права та ухвалити нову постанову, якою позов залишити без задоволення.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги, апелянт посилається на порушення податковим органом спеціальних строків звернення до суду із заявою в порядку ст. 283 КАС України.

До Шостого апеляційного адміністративного суду відзив податкового органу надійшов відзив на апеляційну скаргу. Представником заявника зазначено, що заяву до суду першої інстанції подано на наступний робочий день.

У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю - доповідача, пояснення осіб, що з`явились, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів встановила таке.

Як вбачається з матеріалів справи, за державним підприємством «Уманський лікеро-горілчаний завод» обліковується узгоджений податковий борг перед бюджетом на загальну суму 28 112 959,53 грн.

Центральним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків 28.02.2025 року сформовано податкову вимогу форми "Ю" № 0-3100.

Вказана вимога направлена на адресу підприємства 05.03.2025 та отримано останнім 27.03.2025 року.

Суд першої інстанції, задовольняючи заяву Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків дійшов висновку, що така заява надійшла до суду в межах строку встановленого п. 95.2 ст 95 ПК України та ч. 2 ст. 283 КАС України, оскільки 30-ти денний строк слід обчислювати з дня отримання відповідачем податкової вимоги. Крім того, вказано, що до даних правовідносин слід застосувати приписи ст. 120 КАС України, в частині направлення заяви на наступний робочий день.

Перевіривши матеріали справи, судова колегія не погоджується з висновками суду першої інстанції щодо обґрунтованості заяви виходячи з наступного.

Правовою та процесуально обумовленою підставою для звернення до суду у відповідній заяві вказало положення пункту статті 95 ПК України та статті 283 КАС України.

Згідно статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною четвертою статті 5 КАС України передбачено, що суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

Відповідно до підпункту 20.1.34 пункту 20.1 статті 20 ПК України, контролюючі органи мають право звертатися до суду щодо стягнення коштів платника податків, який має податковий борг, з рахунків у банках, інших фінансових установах, небанківських надавачах платіжних послуг, електронних гаманців в емітентах електронних грошей, що обслуговують такого платника податків, на суму податкового боргу або його частини.

За приписами підпункту 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 ПК України, податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

Згідно пункту 95.1 статті 95 ПК України, контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Пунктом 95.2 статті 95 ПК України передбачено, що стягнення коштів та продаж майна платника податків провадяться не раніше ніж через 30 календарних днів з дня надіслання (вручення) такому платнику податкової вимоги.

Особливості провадження у справах за зверненням податкових та митних органів щодо стягнення коштів за податковим боргом регламентовані статтею 283 КАС України.

Пунктом 5 частини першої статті 283 КАС України визначено, що провадження у справах за зверненням податкових та митних органів при здійсненні ними визначених законом повноважень здійснюється на підставі заяви таких органів щодо стягнення коштів за податковим боргом.

Відповідно до частини другої статті 283 КАС України, заява подається до суду першої інстанції протягом 24 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом, у письмовій формі.

Згідно із частинами першої, другої та п`ятої статті 270 КАС України, на обчислення строків, встановлених статтями 273-277, 280-283, 283-2 цього Кодексу, не поширюються правила частин другої - десятої статті 120 цього Кодексу.

Строки, встановлені у справах, визначених цією статтею, обчислюються календарними днями і годинами.

Днем подання позовної заяви, апеляційної скарги є день їх надходження до відповідного суду. Строки подання позовних заяв і апеляційних скарг, встановлені у справах, визначених цією статтею, не може бути поновлено. Позовні заяви, апеляційні скарги, подані після закінчення цих строків, суд залишає без розгляду.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що обставиною, з якою стаття 283 КАС України пов`язує початок відліку 24-годинного строку для подання до суду заяви про стягнення коштів за податковим боргом, є дата надіслання (вручення) платнику податкової вимоги.

КАС України визначено те, що при розгляді категорії термінових справ днем подання позовної заяви, апеляційної скарги є день їх надходження до відповідного суду. Строки подання позовних заяв і апеляційних скарг у справах, визначених статтею 283 КАС України, не може бути поновлено. Позовні заяви, апеляційні скарги, подані після закінчення цих строків, суд залишає без розгляду (частина п`ята статті 270 КАС України).

Аналогічного змісту правову позицію викладено у постанові Судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, від 26 червня 2020 року у справі №280/2993/19.

Відтак, висновки суду щодо можливості застосування до даних правовідносин положень ст. 120 КАС України є цілком безпідставними.

Також безпідставними є висновки суду першої інстанції щодо моменту, з якого слід обчислювати 30-денний строк, передбаченого п. 95.2 ст. 95 ПК України.

Як зазначено, вказаною нормою визначено, що такий слід обчислювати з дня надіслання (вручення) такому платнику податкової вимоги.

Приписами п. 42.2. ст. 42 ПК України встановлено, що документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Як вбачається з матеріалів справи, податкова вимога форми «Ю» від 28.02.2025 року № 0-3100 направлена державному підприємству «Уманський лікеро-горілчаний завод» засобами поштового зв`язку 05 березня 2025 року.

Таким чином, 30 календарним днем з дня надіслання платнику податкової вимоги було 04 квітня 2025 року.

Відповідно, контролюючий орган мав право звернення із заявою в порядку статті 283 КАС України з 00 годин 00 хвилин 5 квітня 2025 року по 00 годин 00 хвилин 6 квітня 2025 року.

Разом з тим, Центральним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків заяву про стягнення податкового боргу в порядку статті 283 КАС України подано до Черкаського окружного адміністративного суду 28 квітня 2025 року, що підтверджено штампом вхідної кореспонденції, тобто з порушенням строків звернення до суду із такою заявою.

Колегія суддів звертає увагу на те, що законодавством встановлені процесуальні строки служать для дисциплінування учасників адміністративного судочинства та забезпечення своєчасного виконання вимог, передбачених КАС України. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Таким чином, зважаючи на пропуск заявником присічного строку звернення із заявою та неможливість поновлення такого строку, колегія суддів погоджується з доводами апелянта про наявність підстав для залишення без розгляду заяви про стягнення податкового боргу, поданої в порядку статті 283 КАС України.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Таким чином, враховуючи пропуск заявником присічного строку звернення із заявою та неможливість поновлення такого строку, наявні підстави для залишення заяви ГУ ДПС в Одеській області про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна платника податків без розгляду.

З огляду на викладені обставини, з урахуванням наведених норм права, колегія суддів доходить висновку щодо наявності передбачених ч.5 ст.270, ч.2 ст.283 КАС України підстав для залишення без розгляду заяви Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків.

Відповідно до ч.1 ст.319 КАС України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно статтями 238, 240 цього Кодексу.

Пунктом 8 ч.1 ст.240 КАС України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього кодексу.

Зокрема, у відповідності до ч.3 ст.123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Водночас, ч.4 ст.123 КАС України передбачено, що якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Таким чином, суд апеляційної інстанції вважає, що заява підлягає залишенню без розгляду з підстав пропущення строку звернення до суду.

При цьому, Центральному міжрегіональному управлінню ДПС по роботі з великими платниками податків слід врахувати, податковий орган не позбавлений права звернутися з тими самими вимогами до суду в загальному порядку.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Державного підприємства "Уманський лікеро-горілчаний завод" на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 01 травня 2025 року у справі за заявою Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків до Державного підприємства "Уманський лікеро-горілчаний завод" про стягнення податкового боргу задовольнити частково.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 01 травня 2025 року скасувати та прийняти нову постанову, якою заяву Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків залишити без розгляду.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач О. О. Беспалов
Суддя В.Ю. Ключкович
Суддя І. Ю. Грибан
(Повний текст постанови складено 17.06.2025)