Справа № 420/21648/24
Суддя: Вовченко О.А.
Дата ухвалення: 2025-06-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2025 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Вовченко О.А., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні в приміщенні суду адміністративну справу за позовом комунального виробничого експлуатаційного підприємства «ПОДІЛЬСЬКТЕПЛОКОМУНЕНЕРГО» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Комунальне виробниче експлуатаційне підприємство «ПОДІЛЬСЬКТЕПЛОКОМУНЕНЕРГО» звернулося до суду з позовом до Головного управління ДПС в Одеській області (далі відповідач, ГУ ДПС в Одеській області), в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС в Одеській області від 06.09.2023 №22502/15-32-04-10-17, прийняте на підставі акту від 28.07.2023 №20301/15-32-04-10-14/25977888, яким застосований штраф у розмірі 248325,06 грн.

Разом із позовом до суду надано заяву про поновлення строку звернення до суду. Заява обґрунтована тим, що у період з 29.02.2024 року по 13.03.2024 року, а також з 15.03.2024 року по 17.04.2024 року на підприємстві вийшло із ладу електрообладнання. Після відновлення електропостачання і станом на теперішній час наявні постійні перебої з живленням в мережі, що унеможливлює на належному рівні роботу електроприборів та техніки. Станом на 30.05.2024 року комп`ютерна система працює з постійними перебоями у аварійному режимі, що призвело до неможливості підготовки матеріалів для подачі до суду і сплати судового збору. Крім того, зазначає, що запровадження воєнного стану на певній території є поважною причиною для поновлення процесуальних строків.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що КВЕП «Подільськтеплокомуненерго» не погоджується з вказаним податковим повідомленням-рішенням, вважає його незаконним і необґрунтованим, прийнятим на підставі помилкових висновків актів перевірок, а отже таким, що підлягає визнанню протиправним і скасуванню виходячи з наступних підстав.

У позові зазначено, що предметом камеральної перевірки може бути своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних. Проте, згідно акту перевірки, предметом дослідження є несвоєчасність реєстрації податкових накладних в ЄРПН, які були виписні у періоді січень 2023 року, а проведена така перевірка контролюючим органом у серпні 2023 року. Крім того, акт перевірки не містить у собі відомості, які б ідентифікували податкову звітність позивача з податку на додану вартість, яка була камеральна перевірена. Отже, на думку позивача, вбачається, що контролюючим органом проведена камеральна перевірка з недотриманням встановленого 30 денного строку на можливість її проведення, що суперечить п.п. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75, п. 76.1, 76.3 ст. 76 ПК України та свідчить про перевищення відповідачем владних повноважень.

Як зазначено позивачем, перевірка є способом реалізації владних управлінських функцій контролюючим органом як суб`єктом владних повноважень, який зобов`язаний діяти тільки на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України та законами України. Невиконання вимог закону щодо строку проведення перевірки призводить до визнання перевірки незаконною та не породжує правових наслідків такої перевірки, акт перевірки не може визнаватися допустимим доказом, оскільки одержаний з порушенням порядку, встановленого законом. Податкове повідомлення-рішення, прийняте за наслідками перевірки та на підставі акту перевірки, який є недопустимим доказом, не може вважатись правомірним та підлягає скасуванню. Норми ПК України, обмежуючи строки проведення перевірок, тим самим встановлюють межі контролю з боку контролюючого органу за господарською діяльністю платників та забезпечують паритет публічного та приватноправового інтересу учасників економічної діяльності. З настанням та закінченням строку закон пов`язує виникнення, зміну та припинення суб`єктивних прав та обов`язків сторін, а тому сплив законодавчо установленого строку є юридичним фактом, що припиняє відповідне правовідношення. У контексті даних правовідносин правовим наслідком закінчення строку проведення податкової перевірки є втрата податковим органом права на призначення та проведення такої перевірки.

За таких обставин, як стверджує позивач, недотримання контролюючим органом п.п. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75, п. 76.1, 76.3 ст. 76 ПК України в частині порушення строку на реалізацію владних повноважень щодо проведення камеральної перевірки є самостійною підставою для визнання протиправним і скасування оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.

Також, у позові вказано, що Перевірка є способом реалізації владних управлінських функцій контролюючим органом як суб`єктом владних повноважень, який зобов`язаний діяти тільки на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України та законами України. Невиконання вимог закону щодо строку проведення перевірки призводить до визнання перевірки незаконною та не породжує правових наслідків такої перевірки, акт перевірки не може визнаватися допустимим доказом, оскільки одержаний з порушенням порядку, встановленого законом.

Податкове повідомлення-рішення, прийняте за наслідками перевірки та на підставі акту перевірки, який є недопустимим доказом, не може вважатись правомірним та підлягає скасуванню.

Норми ПК України, обмежуючи строки проведення перевірок, тим самим встановлюють межі контролю з боку контролюючого органу за господарською діяльністю платників та забезпечують паритет публічного та приватноправового інтересу учасників економічної діяльності. З настанням та закінченням строку закон пов`язує виникнення, зміну та припинення суб`єктивних прав та обов`язків сторін, а тому сплив законодавчо установленого строку є юридичним фактом, що припиняє відповідне правовідношення. У контексті даних правовідносин правовим наслідком закінчення строку проведення податкової перевірки є втрата податковим органом права на призначення та проведення такої перевірки.

За таких обставин, недотримання контролюючим органом п.п. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75, п. 76.1, 76.3 ст. 76 ПК України в частині порушення строку на реалізацію владних повноважень щодо проведення камеральної перевірки є самостійною підставою для визнання протиправним і скасування оскаржуваного податкового повідомлення-рішення. Перевірка є способом реалізації владних управлінських функцій контролюючим органом як суб`єктом владних повноважень, який зобов`язаний діяти тільки на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України та законами України. Невиконання вимог закону щодо строку проведення перевірки призводить до визнання перевірки незаконною та не породжує правових наслідків такої перевірки, акт перевірки не може визнаватися допустимим доказом, оскільки одержаний з порушенням порядку, встановленого законом.

Податкове повідомлення-рішення, прийняте за наслідками перевірки та на підставі акту перевірки, який є недопустимим доказом, не може вважатись правомірним та підлягає скасуванню.

Норми ПК України, обмежуючи строки проведення перевірок, тим самим встановлюють межі контролю з боку контролюючого органу за господарською діяльністю платників та забезпечують паритет публічного та приватноправового інтересу учасників економічної діяльності. З настанням та закінченням строку закон пов`язує виникнення, зміну та припинення суб`єктивних прав та обов`язків сторін, а тому сплив законодавчо установленого строку є юридичним фактом, що припиняє відповідне правовідношення. У контексті даних правовідносин правовим наслідком закінчення строку проведення податкової перевірки є втрата податковим органом права на призначення та проведення такої перевірки.

За таких обставин, недотримання контролюючим органом п.п. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75, п. 76.1, 76.3 ст. 76 ПК України в частині порушення строку на реалізацію владних повноважень щодо проведення камеральної перевірки є самостійною підставою для визнання протиправним і скасування оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.

Крім того, у позові вказано, що на час прийняття оскаржуваних податкових повідомлень-рішень, ПК України містить у собі норми, а саме:

- з 29.05.2020р. згідно Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо додаткової підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 13.05.2020р. № 591-ІХ на період дії карантину штрафні санкції за несвоєчасність реєстрації податкових накладних в ЄРПН не застосовуються;

- з 08.02.2023р. згідно Закону України в «Про внесення змін до розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування» від 12.01.2023р. №2876-ІХ штрафні санкції за несвоєчасність реєстрації податкових накладних в ЄРПН застосовуються у іншому розмірі, ніж визначеному у п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України.

Позивач вважає, що вказані обставини є законодавчим упущенням, що призводить до різного регулювання одних правовідносин та можливості застосування відповідальності за їх можливе порушення при наявності заборони на застосування такої відповідальності, що є неприпустимим і протирічить ст. ст. 2, 4 ПК України, згідно яких зміна положень цього Кодексу може здійснюватися виключно шляхом внесення змін до цього Кодексу. Податкове законодавство України ґрунтується на принципах стабільності зміни до будь-яких елементів податків та зборів не можуть вноситися пізніш як за шість місяців до початку нового бюджетного періоду, в якому будуть діяти нові правила та ставки. Податки та збори, їх ставки, а також податкові пільги не можуть змінюватися протягом бюджетного року; єдиного підходу до встановлення податків та зборів визначення на законодавчому рівні усіх обов`язкових елементів податку. Виходячи із системного тлумачення норм ПК України, а також принципів застосування норм Конвенції з прав людини Європейським судом з прав людини, принцип стабільності передбачає, що окрім того, що норми права повинні бути чіткими та точними, вони повинні бути передбачуваними для суб`єкта на якого вони розповсюджуються.

За таких обставин, позивач вважає, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення прийняте з порушенням наведених норм матеріального права, а відтак підлягає визнанню протиправним і скасуванню.

15.07.2024 ухвалою судді задоволено заяву комунального виробничого експлуатаційного підприємства «ПОДІЛЬСЬКТЕПЛОКОМУНЕНЕРГО» про поновлення пропущеного строку на звернення до суду, поновлено комунальному виробничому експлуатаційному підприємству «ПОДІЛЬСЬКТЕПЛОКОМУНЕНЕРГО» пропущений строк на звернення до суду з даною позовною заявою, прийнято до розгляду позовну заяву комунального виробничого експлуатаційного підприємства «ПОДІЛЬСЬКТЕПЛОКОМУНЕНЕРГО», відкрито провадження у адміністративній справі за позовною заявою комунального виробничого експлуатаційного підприємства «ПОДІЛЬСЬКТЕПЛОКОМУНЕНЕРГО» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії.

Суддею вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

26.07.2024 року від представника Головного управління ДПС в Одеській області до суду надійшов відзив на позов, в якому зазначено, що контролюючий орган не визнає позов в повному обсязі.

У відзиві вказано, що контролюючим органом на підставі п.п.20.1.4, п. 20.1 ст. 20 розділу І, п. 75.1 ст. 75 розділу ІІ ПКУ, у порядку визначеному п. 76.2 ст. 76 розділу ІІ ПКУ, проведено камеральну перевірку дотримання порядку реєстрації податкових накладних за січень 2023 року. Перевірку проведено з використанням Єдиного реєстру податкових накладних, та даних АІС «Податковий блок». За результатами перевірки складено акт про результати перевірки своєчасності реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до такої податкової накладної від 31.08.2023 року № 23825/15-32-04-10-14 ( далі Акт) який направлено засобами поштового зв`язку в порядку, визначеному ст. 42 ПКУ. Акт, відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення № 937, отримано платником 12.09.2023 року. Зазначеною перевіркою встановлено порушення платником податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначених пунктом 201.10 ст. 201 ПКУ. На підставі Акту перевірки сформовано податкове повідомлення рішення № 24579/15-32-04-10-17 від 27.09.2023 року, яке направлено засобами поштового зв`язку та отримано платником податків 03.10.2023 року

З покликанням на приписи п.п. 75.1.1, п.75.1, ст.75, п. 76.1, п.76.3 ст. 76, ст.102, ст.120.1, п. 201.10 ст. 201, п. 89 підрозд. 2 розд. ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України, Закону №2260-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану», Закону №2876-1X «Про внесення змін до розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування», у відзиві зазначено, що аналізуючи вказану норму, 30 денний строк камеральної перевірки відноситься лише до подання податкових декларацій з податку на додану вартість уточнюючих розрахунків до них. Перевірка своєчасності реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних відноситься до інших питань, тому застосовуються строки передбачені ст. 102 ПКУ.

З урахуванням зазначеного, відповідач вважає позовні вимоги позивача щодо визнання незаконним оскаржуваного податкового повідомлення-рішення необґрунтованими, та такими, що не підлягають задоволенню.

Станом на дату вирішення даної справи інших заяв по суті справи до суду не надходило.

Вивчивши матеріали справи, ознайомившись з позовною заявою, відзивом на позов, дослідивши обставини, якими обґрунтовуються вимоги і заперечення та перевіривши їх наданими доказами, суд встановив таке.

Комунальне виробниче експлуатаційне підприємство «ПОДІЛЬСЬКТЕПЛОКОМУНЕНЕРГО» зареєстровано як юридична особа 13.03.2001 року (Номер запису: 0000111) та здійснює такі види діяльності за КВЕД: 35.30 Постачання пари, гарячої води та кондиційованого повітря (основний); 55.10 Діяльність готелів і подібних засобів тимчасового розміщування; 43.22 Монтаж водопровідних мереж, систем опалення та кондиціонування.

Головним управлінням ДПС в Одеській області на підставі пункту 20.1.4 статті 20 Податкового кодексу України, в порядку статті 76 та п.п. 75.1.1 п.75.1 ст. 75 проведено перевірку своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, дата виписки яких припадає на січень 2023 року.

За результатами даної перевірки Головним управлінням ДПС в Одеській області складено акт від 31.08.2023 року №23825/15-32-04-10-14/25977888, яким встановлено порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних, та/або розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, а саме:

- №1 від 02.01.2023 року на суму ПДВ 260,17 грн, дата реєстрації 03.03.2023 року, кількість днів затримки 31;

- №16 від 02.01.2023 року на суму ПДВ 9708,09 грн, дата реєстрації 08.03.2023 року, кількість днів затримки 36;

- №17 від 03.01.2023 року на суму ПДВ 9872,17 грн, дата реєстрації 08.03.2023 року, кількість днів затримки 36;

- №2 від 03.01.2023 року на суму ПДВ 15166,67 грн, дата реєстрації 03.03.2023 року, кількість днів затримки 31;

- №3 від 04.01.2023 року на суму ПДВ 1227,33 грн, дата реєстрації 03.03.2023 року, кількість днів затримки 31;

- №18 від 04.01.2023 року на суму ПДВ 3935,19 грн, дата реєстрації 07.03.2023 року, кількість днів затримки 35;

- №19 від 05.01.2023 року на суму ПДВ 4706,08 грн, дата реєстрації 07.03.2023 року, кількість днів затримки 35;

- №4 від 05.01.2023 року на суму ПДВ 8666,67 грн, дата реєстрації 03.03.2023 року, кількість днів затримки 31;

- №20 від 06.01.2023 року на суму ПДВ 6487,09 грн, дата реєстрації 08.03.2023 року, кількість днів затримки 36;

- №21 від 07.01.2023 року на суму ПДВ 1005,05 грн, дата реєстрації 08.03.2023 року, кількість днів затримки 36;

- №22 від 08.01.2023 року на суму ПДВ 1257,01 грн, дата реєстрації 08.03.2023 року, кількість днів затримки 36;

- №23 від 09.01.2023 року на суму ПДВ 7754,42 грн, дата реєстрації 06.03.2023 року, кількість днів затримки 34;

- №24 від 10.01.2023 року на суму ПДВ 8216,94 грн, дата реєстрації 03.03.2023 року, кількість днів затримки 31;

- №5 від 10.01.2023 року на суму ПДВ 15042,33 грн, дата реєстрації 03.03.2023 року, кількість днів затримки 31;

- №6 від 11.01.2023 року на суму ПДВ 6500,67 грн, дата реєстрації 03.03.2023 року, кількість днів затримки 31;

- №25 від 11.01.2023 року на суму ПДВ 12719,06 грн, дата реєстрації 08.03.2023 року, кількість днів затримки 36;

- №26 від 12.01.2023 року на суму ПДВ 9477,25 грн, дата реєстрації 08.03.2023 року, кількість днів затримки 36;

- №7 від 12.01.2023 року на суму ПДВ 17103,33 грн, дата реєстрації 03.03.2023 року, кількість днів затримки 31;

- №8 від 13.01.2023 року на суму ПДВ 9500,00 грн, дата реєстрації 06.03.2023 року, кількість днів затримки 34;

- №27 від 13.01.2023 року на суму ПДВ 10930,38 грн, дата реєстрації 08.03.2023 року, кількість днів затримки 36;

- №28 від 14.01.2023 року на суму ПДВ 5249,18 грн, дата реєстрації 07.03.2023 року, кількість днів затримки 35;

- №29 від 15.01.2023 року на суму ПДВ 3918,58 грн, дата реєстрації 07.03.2023 року, кількість днів затримки 35;

- №30 від 16.01.2023 року на суму ПДВ 20555,92 грн, дата реєстрації 07.03.2023 року, кількість днів затримки 17;

- №9 від 16.01.2023 року на суму ПДВ 32273,33 грн, дата реєстрації 06.03.2023 року, кількість днів затримки 16;

- №10 від 17.01.2023 року на суму ПДВ 73500,00 грн, дата реєстрації 03.03.2023 року, кількість днів затримки 13;

- №31 від 17.01.2023 року на суму ПДВ 36168,37 грн, дата реєстрації 07.03.2023 року, кількість днів затримки 17;

- №32 від 18.01.2023 року на суму ПДВ 68000,77 грн, дата реєстрації 07.03.2023 року, кількість днів затримки 17;

- №11 від 18.01.2023 року на суму ПДВ 88905,83 грн, дата реєстрації 06.03.2023 року, кількість днів затримки 16;

- №33 від 19.01.2023 року на суму ПДВ 63111,64 грн, дата реєстрації 07.03.2023 року, кількість днів затримки 17;

- №12 від 19.01.2023 року на суму ПДВ 74513,00 грн, дата реєстрації 06.03.2023 року, кількість днів затримки 16;

- №34 від 20.01.2023 року на суму ПДВ 53409,10 грн, дата реєстрації 07.03.2023 року, кількість днів затримки 17;

- №13 від 20.01.2023 року на суму ПДВ 55740,50 грн, дата реєстрації 06.03.2023 року, кількість днів затримки 16;

- №35 від 21.01.2023 року на суму ПДВ 19880,81 грн, дата реєстрації 07.03.2023 року, кількість днів затримки 17;

- №36 від 22.01.2023 року на суму ПДВ 16088,19 грн, дата реєстрації 08.03.2023 року, кількість днів затримки 18;

- №14 від 23.01.2023 року на суму ПДВ 51364,17 грн, дата реєстрації 07.03.2023 року, кількість днів затримки 17;

- №37 від 23.01.2023 року на суму ПДВ 80343,81 грн, дата реєстрації 07.03.2023 року, кількість днів затримки 17;

- №38 від 24.01.2023 року на суму ПДВ 24213,38 грн, дата реєстрації 07.03.2023 року, кількість днів затримки 17;

- №15 від 24.01.2023 року на суму ПДВ 42652,17 грн, дата реєстрації 07.03.2023 року, кількість днів затримки 17;

- №50 від 25.01.2023 року на суму ПДВ 19936,02 грн, дата реєстрації 08.03.2023 року, кількість днів затримки 18;

- №39 від 25.01.2023 року на суму ПДВ 20880,00 грн, дата реєстрації 07.03.2023 року, кількість днів затримки 17;

- №40 від 26.01.2023 року на суму ПДВ 17619,00 грн, дата реєстрації 07.03.2023 року, кількість днів затримки 17;

- №51 від 26.01.2023 року на суму ПДВ 22386,15 грн, дата реєстрації 08.03.2023 року, кількість днів затримки 18;

- №52 від 27.01.2023 року на суму ПДВ 17590,02 грн, дата реєстрації 08.03.2023 року, кількість днів затримки 18;

- №41 від 27.01.2023 року на суму ПДВ 22347,75 грн, дата реєстрації 07.03.2023 року, кількість днів затримки 17;

- №53 від 28.01.2023 року на суму ПДВ 4718,43 грн, дата реєстрації 08.03.2023 року, кількість днів затримки 18;

- №54 від 29.01.2023 року на суму ПДВ 3484,18 грн, дата реєстрації 08.03.2023 року, кількість днів затримки 18;

- №63 від 30.01.2023 року на суму ПДВ 30,83 грн, дата реєстрації 06.03.2023 року, кількість днів затримки 16;

- №64 від 30.01.2023 року на суму ПДВ 92,49 грн, дата реєстрації 06.03.2023 року, кількість днів затримки 16;

- №65 від 30.01.2023 року на суму ПДВ 123,32 грн, дата реєстрації 06.03.2023 року, кількість днів затримки 16;

- №66 від 30.01.2023 року на суму ПДВ 403,07 грн, дата реєстрації 06.03.2023 року, кількість днів затримки 16;

- №62 від 30.01.2023 року на суму ПДВ 1276,18 грн, дата реєстрації 08.03.2023 року, кількість днів затримки 18;

- №67 від 30.01.2023 року на суму ПДВ 8850,09 грн, дата реєстрації 08.03.2023 року, кількість днів затримки 18;

- №48 від 30.01.2023 року на суму ПДВ 21073,25 грн, дата реєстрації 08.03.2023 року, кількість днів затримки 18;

- №55 від 30.01.2023 року на суму ПДВ 23493,38 грн, дата реєстрації 08.03.2023 року, кількість днів затримки 18;

- №50 від 31.01.2023 року на суму ПДВ 274,00 грн, дата реєстрації 22.03.2023 року, кількість днів затримки 32;

- №49 від 31.01.2023 року на суму ПДВ 14333,33 грн, дата реєстрації 08.03.2023 року, кількість днів затримки 18;

- №56 від 31.01.2023 року на суму ПДВ 23837,72 грн, дата реєстрації 08.03.2023 року, кількість днів затримки 18.

На підставі акту перевірки від 31.08.2023 року №23825/15-32-04-10-14/25977888 Головним управлінням ДПС в Одеській області прийнято податкове повідомлення-рішення від 06.09.2023 №22502/15-32-04-10-17, яким за порушення граничних строків реєстрації в ЄРПН податкових накладних / розрахунків коригування податкових накладних, визначених статтею 201 та згідно з пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України застосовано до позивач штраф у сумі 99593,33 грн.

До вказаного податкового повідомлення рішення відповідачем складено розрахунок штрафу відповідно до якого відповідачем застосовано штраф у розмірі:

1) 30% за порушення строку реєстрації податкових накладних:

- №1 від 02.01.2023 року на суму ПДВ 260,17 грн;

- №4 від 05.01.2023 року на суму ПДВ 8666,67 грн;

- №2 від 03.01.2023 року на суму ПДВ 15166,67 грн;

- №5 від 10.01.2023 року на суму ПДВ 15042,33 грн;

- №24 від 10.01.2023 року на суму ПДВ 8216,94 грн;

- №3 від 04.01.2023 року на суму ПДВ 1227,33 грн;

- №7 від 12.01.2023 року на суму ПДВ 17103,33 грн;

- №6 від 11.01.2023 року на суму ПДВ 6500,67 грн;

- №29 від 15.01.2023 року на суму ПДВ 3918,58 грн;

- №19 від 05.01.2023 року на суму ПДВ 4706,08 грн;

- №28 від 14.01.2023 року на суму ПДВ 5249,18 грн;

- №18 від 04.01.2023 року на суму ПДВ 3935,19 грн;

- №26 від 12.01.2023 року на суму ПДВ 9477,25 грн;

- №16 від 02.01.2023 року на суму ПДВ 9708,09 грн;

- №22 від 08.01.2023 року на суму ПДВ 1257,01 грн;

- №20 від 06.01.2023 року на суму ПДВ 6487,09 грн;

- №25 від 11.01.2023 року на суму ПДВ 12719,06 грн;

- №21 від 07.01.2023 року на суму ПДВ 1005,05 грн;

- №8 від 13.01.2023 року на суму ПДВ 9500,00 грн;

- №27 від 13.01.2023 року на суму ПДВ 10930,38 грн;

- №17 від 03.01.2023 року на суму ПДВ 9872,17 грн;

- №23 від 09.01.2023 року на суму ПДВ 7754,42 грн;

2) 10% за порушення строк реєстрації податкової накладної:

- №50 від 31.01.2023 року на суму ПДВ 274,00 грн;

3) 5% за порушення строку реєстрації податкових накладних:

- №30 від 16.01.2023 року на суму ПДВ 20555,92 грн;

- №9 від 16.01.2023 року на суму ПДВ 32273,33 грн;

- №31 від 17.01.2023 року на суму ПДВ 36168,37 грн;

- №32 від 18.01.2023 року на суму ПДВ 68000,77 грн;

- №11 від 18.01.2023 року на суму ПДВ 88905,83 грн;

- №33 від 19.01.2023 року на суму ПДВ 63111,64 грн;

- №12 від 19.01.2023 року на суму ПДВ 74513,00 грн;

- №34 від 20.01.2023 року на суму ПДВ 53409,10 грн;

- №13 від 20.01.2023 року на суму ПДВ 55740,50 грн;

- №35 від 21.01.2023 року на суму ПДВ 19880,81 грн;

- №36 від 22.01.2023 року на суму ПДВ 16088,19 грн;

- №14 від 23.01.2023 року на суму ПДВ 51364,17 грн;

- №37 від 23.01.2023 року на суму ПДВ 80343,81 грн;

- №38 від 24.01.2023 року на суму ПДВ 24213,38 грн;

- №15 від 24.01.2023 року на суму ПДВ 42652,17 грн;

- №50 від 25.01.2023 року на суму ПДВ 19936,02 грн;

- №39 від 25.01.2023 року на суму ПДВ 20880,00 грн;

- №40 від 26.01.2023 року на суму ПДВ 17619,00 грн;

- №51 від 26.01.2023 року на суму ПДВ 22386,15 грн;

- №52 від 27.01.2023 року на суму ПДВ 17590,02 грн;

- №41 від 27.01.2023 року на суму ПДВ 22347,75 грн;

- №53 від 28.01.2023 року на суму ПДВ 4718,43 грн;

- №54 від 29.01.2023 року на суму ПДВ 3484,18 грн;

- №63 від 30.01.2023 року на суму ПДВ 30,83 грн;

- №64 від 30.01.2023 року на суму ПДВ 92,49 грн;

- №65 від 30.01.2023 року на суму ПДВ 123,32 грн;

- №66 від 30.01.2023 року на суму ПДВ 403,07 грн;

- №62 від 30.01.2023 року на суму ПДВ 1276,18 грн;

- №67 від 30.01.2023 року на суму ПДВ 8850,09 грн;

- №48 від 30.01.2023 року на суму ПДВ 21073,25 грн;

- №55 від 30.01.2023 року на суму ПДВ 23493,38 грн;

- №49 від 31.01.2023 року на суму ПДВ 14333,33 грн;

- №56 від 31.01.2023 року на суму ПДВ 23837,72 грн;

4) 3% за порушення строку реєстрації податкових накладних:

- №10 від 17.01.2023 року на суму ПДВ 73500,00 грн.

Вважаючи протиправними та такими, що підлягають скасуванню податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС в Одеській області від 06.09.2023 №22502/15-32-04-10-17, прийняте на підставі акту від 28.07.2023 №20301/15-32-04-10-14/25977888, яким застосований штраф у розмірі 248325,06 грн, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи спір, що виник між сторонами, суд зазначає.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства (пункт 1.1. статті 1 Податкового кодексу України).

Згідно з п.п.20.1.4 п. 20.1 ст.20 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Так, відповідно до ст. 62 Податкового кодексу України одним із способів здійснення податкового контролю є перевірки та звірки відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірки щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Згідно з пункту 75.1. ст. 75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Відповідно до п.п. 75.1.1 п. 75.1 ст.75 Податкового кодексу України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.

Предметом камеральної перевірки також можуть бути, зокрема, своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних.

Відповідно до ст.76 Податкового кодексу України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Камеральні перевірки з питань, визначених статтею 39-3 цього Кодексу, проводяться з урахуванням вимог статті 39-3 цього Кодексу.

Як стверджує позивач відповідач провів камеральну перевірку з порушенням тридцятиденного строку для її проведення.

Мета і зміст камеральної перевірки, а так само обсяг інформації, який може під час такої перевірки перевірятися, в розумінні вищезазначених норм, були предметом неодноразового розгляду Верховним Судом.

У постанові від 21 січня 2021 року у справі №813/2519/17 Верховний Суд зазначав, що камеральна перевірка є одним з видів податкових перевірок, нормативно встановлених пунктом 75.1 статті 75 ПК України, та за своєю правовою сутністю є формою поточного документального контролю за дотриманням платником вимог податкового законодавства на підставі декларацій та інших документів податкової звітності, одержаних від платника. Верховний Суд дійшов висновку про обов`язковий характер камеральної перевірки, яка проводиться у випадку подання платником звітних документів до контролюючого органу. Камеральною перевіркою охоплюються лише ті показники документів, які належать до податкової звітності та мають значення для правильності обчислення платником об`єкта оподаткування та суми податку, що підлягає сплаті до бюджету. Перевірка будь-яких інших відомостей, витребування у платника додаткової інформації та документів, подання яких разом з податковою декларацією чинним законодавством не передбачено, камеральною перевіркою не охоплюється. Фактично предмет камеральної перевірки передбачає встановлення повноти, своєчасності подання платником податкової звітності, візуальну перевірку правильності оформлення документів податкової звітності (повноти заповнення усіх необхідних реквізитів, чіткості їх заповнення тощо), перевірку правильності складення розрахунків за податковими платежами (арифметичний підрахунок остаточних сум податків, правильність відображення показників, необхідних для обчислення бази оподаткування).

У постанові від 19 квітня 2022 року у справі № 816/687/16 Верховний Суд підтримав усталену позицію про те, що метою камеральної перевірки є виявлення в поданій звітності, інших даних систем електронного адміністрування арифметичні та/або методологічні помилки, інші відомості, які призвели до заниження або завищення податкового зобов`язання, або посвідчують інші реєстраційні порушення, які доводять склад податкового правопорушення. Основним завданням камеральної перевірки є перевірка складання податкових декларацій і розрахунків, що включає в себе арифметичний підрахунок сум податкових зобов`язань, що підлягають сплаті до відповідного бюджету або бюджетному відшкодуванню, перевірка правильності застосування ставок податків, податкових пільг, відображення у податковій звітності показників, необхідних для обчислення бази оподаткування; виявлення арифметичних або методологічних помилок. Виявлене за результатами камеральної перевірки податкової декларації (розрахунку) заниження платником податку суми податкового зобов`язання внаслідок застосування ставки податку іншої, ніж встановлено нормою ПК, є достатньою підставою для визначення контролюючим органом відповідно до пункту 54.3.2 пункту 54.3 статті 54 ПК суми грошових зобов`язань.

У постанові від 16 січня 2024 року у справі № 440/2547/22 Верховний Суд узагальнив висновки Верховного Суду з питання правового значення і суті камеральної перевірки. Зазначив, що вони полягають в тому, що камеральна перевірка проводиться виключно на підставі даних, які зазначені у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість, Єдиного реєстру акцизних накладних та даних електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних системи обліку даних реєстратора розрахункових операцій. Тобто, якщо під час камеральної перевірки контролюючий орган на підставі саме інформаційних баз даних виявить, що платник податків занизив податкові зобов`язання з відповідного податку, це може бути підставою для прийняття податкового повідомлення-рішення із визначенням суми занижених зобов`язань. Однак, у випадку, якщо для висновку про заниження податкових зобов`язань необхідним є дослідження безпосередньо первинних документів, які підтверджують показники податкової звітності, питання достовірності, повноти нарахування і сплати податку підлягає перевірці шляхом проведення документальної перевірки.

Суд зазначає, що у пункті 76.3 статті 76 ПК України законодавець встановив для контролюючого органу два строки, у які може бути проведена камеральна перевірка. Розмежування цих строків здійснюється за предметом камеральної перевірки: 1) камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку - протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання; 2) камеральна перевірка з інших питань - проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

У практиці Верховного Суду наявні висновки щодо застосування абзацу другого пункту 76.3 статті 76 ПК України у контексті розуміння інших питань, які можуть бути предметом камеральної перевірки, а строк для її проведення визначається з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 ПК України. Верховний Суд до інших питань послідовно відносить питання своєчасності сплати грошових зобов`язань (зокрема, постанова Верховного Суду від 24 липня 2023 року у справі №821/850/18), своєчасності реєстрації податкових накладних в ЄРПН (зокрема постанови Верховного Суду від 12 серпня 2021 року у справі №240/2549/19, від 04 березня 2021 року у справі №820/3499/17, від 17 липня 2020 року у справі № 826/4776/17).

Відповідно до пункту 102.1. статті 102 ПК України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня - у разі проведення перевірки операції відповідно до статей 39 і 39-2 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації або уточнюючої декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов`язань, в межах поданих уточнень, за такою податковою декларацією протягом 1095 днів (2555 дня - у разі проведення перевірки відповідно до статей 39 і 39-2 цього Кодексу) з дня подання уточнюючого розрахунку (декларації).

Оскільки предметом камеральної перевірки за результатами якої складно акт від 28.07.2023 №20301/15-32-04-10-14/25977888 було питання своєчасності реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, суд вважає, що відповідач провів камеральну перевірку з дотриманням встановленого строку, тобто не пізніше 1095 днів з дати виникнення у позивача обов`язку у складенні податкових накладних за порушення строку реєстрації яких прийнято оскаржувані рішення.

Щодо суті встановленого при перевірці порушення, суд зазначає.

Пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені. У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом (п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України).

З урахуванням викладеного, в період існування спірних правовідносин Податкового кодексу України передбачений обов`язок платників податку на додану вартість забезпечити своєчасну реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України встановлено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Аналіз наведеної норми Податкового кодексу України свідчить, що податкове правопорушення за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної є вчиненим із моменту закінчення граничного терміну реєстрації податкової накладної, передбаченої пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України. Строк затримки реєстрації має правове значення для визначення розміру штрафної санкції, а не для його кваліфікації.

18 березня 2020 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 17 березня 2020 року № 533- IX (далі - Закон № 533- IX).

У зв`язку із набранням чинності Закону № 533-ІХ (з урахуванням змін, внесених Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30 березня 2020 року № 540-IX та Закону України від 13 травня 2020 року № 591-ІХ "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо додаткової підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)") підрозділ 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України доповнений пунктом 52-1 такого змісту:

"За порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за:

порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії;

відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу;

порушення вимог законодавства в частині:

обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів;

цільового використання пального, спирту етилового платниками податків;

обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками;

здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального;

здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку;

порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.

Протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню".

Пункт 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України містив чітку вказівку на темпоральний критерій незастосування штрафних санкцій за вчиненні відповідні порушення: з 1 березня 2020 року і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину.

Законодавець шляхом внесення змін до Податкового кодексу України запровадив мораторій на застосування штрафних санкцій, у тому числі за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних у відповідний період.

Необхідно зазначити, що карантин Кабінет Міністрів України установив на підставі постанови від 11 березня 2020 року № 211 з 12 березня 2020 року.

Постановою від 27 червня 2023 року № 651 "Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" Кабінет Міністрів України відмінив з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 року на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Разом з тим, до завершення карантину Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" № 64/2022 від 24 лютого 2022 року в Україні введений воєнний стан, який на підставі Указів Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжувався та станом на час розгляду справи триває.

З метою реалізації необхідних заходів щодо підтримки військових і правоохоронних підрозділів у відбитті збройного нападу російської федерації та забезпечення прав і обов`язків платників податків Верховна Рада прийняла Закон України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану" від 3 березня 2022 року № 2118-IX, який набрав чинності 7 березня 2022 року (далі - Закон № 2118-IX).

Законом № 2118-IX підрозділ 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України доповнений пунктом 69, яким установлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.

Зокрема, підпунктами 69.1, 69.9 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України визначено, що у випадку відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок, зокрема щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом трьох місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Законом № 2142-IX від 24 березня 2022 року внесено зміни у підпункт 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України, а саме слова "трьох місяців" замінено словами "шести місяців".

В подальшому Верховна Рада України прийняла Закон України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану" від 12 травня 2022 року № 2260-IX (далі - Закон № 2260-IX).

У зв`язку із набранням чинності 27 травня 2022 року Закону № 2260-IX підпункт 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України викладено у такій редакції:

"У разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану" за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року, подання податкової звітності до 20 липня 2022 року та сплати податків та зборів у строк не пізніше 31 липня 2022 року.

Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у цьому підпункті, та перелік документів на підтвердження затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику".

Відтак, з набранням чинності Законом № 2260-IX передбачене підпунктом 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України звільнення від відповідальності поставлене в залежність від підтвердження у визначеному законодавством порядку можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язку, зокрема, щодо реєстрації у відповідному реєстрі податкових накладних.

Закон № 2260-IX підпункт 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України доповнив положеннями, відповідно до яких у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності.

При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.

Отже, з 27 травня 2022 року припинили застосовуватися положення законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії карантину, які поширювалися на правовідносини, що врегульовувались пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України.

Законом № 2260-IX було внесено зміни й до підпункту 69.9 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України.

За вказаного правового регулювання, суд дійшов висновку, що відповідач правомірно застосував до позивача штрафні у розмірі 30% за порушення строку реєстрації податкових накладних:

- №1 від 02.01.2023 року на суму ПДВ 260,17 грн;

- №4 від 05.01.2023 року на суму ПДВ 8666,67 грн;

- №2 від 03.01.2023 року на суму ПДВ 15166,67 грн;

- №5 від 10.01.2023 року на суму ПДВ 15042,33 грн;

- №24 від 10.01.2023 року на суму ПДВ 8216,94 грн;

- №3 від 04.01.2023 року на суму ПДВ 1227,33 грн;

- №7 від 12.01.2023 року на суму ПДВ 17103,33 грн;

- №6 від 11.01.2023 року на суму ПДВ 6500,67 грн;

- №29 від 15.01.2023 року на суму ПДВ 3918,58 грн;

- №19 від 05.01.2023 року на суму ПДВ 4706,08 грн;

- №28 від 14.01.2023 року на суму ПДВ 5249,18 грн;

- №18 від 04.01.2023 року на суму ПДВ 3935,19 грн;

- №26 від 12.01.2023 року на суму ПДВ 9477,25 грн;

- №16 від 02.01.2023 року на суму ПДВ 9708,09 грн;

- №22 від 08.01.2023 року на суму ПДВ 1257,01 грн;

- №20 від 06.01.2023 року на суму ПДВ 6487,09 грн;

- №25 від 11.01.2023 року на суму ПДВ 12719,06 грн;

- №21 від 07.01.2023 року на суму ПДВ 1005,05 грн;

- №8 від 13.01.2023 року на суму ПДВ 9500,00 грн;

- №27 від 13.01.2023 року на суму ПДВ 10930,38 грн;

- №17 від 03.01.2023 року на суму ПДВ 9872,17 грн;

- №23 від 09.01.2023 року на суму ПДВ 7754,42 грн;

Що стосується застосування розміру штрафних санкцій, передбачених п.90 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, то суд виходить з такого.

Так, ЗУ «Про внесення змін до розділу XX «Прикінцеві положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування» від 12.01.2023р. за №2876-IX (набрав чинності 8 лютого 2023р.) підрозділ 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнений п.89 та 90, якими на період дії воєнного стану збільшені строки реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування та зменшені розміри штрафних санкцій за їх порушення.

Тобто станом на дату закінчення граничного терміну реєстрації податкових накладних №50 від 31.01.2023 року на суму ПДВ 274,00 грн, №30 від 16.01.2023 року на суму ПДВ 20555,92 грн, №9 від 16.01.2023 року на суму ПДВ 32273,33 грн, №31 від 17.01.2023 року на суму ПДВ 36168,37 грн, №32 від 18.01.2023 року на суму ПДВ 68000,77 грн, №11 від 18.01.2023 року на суму ПДВ 88905,83 грн, №33 від 19.01.2023 року на суму ПДВ 63111,64 грн, №12 від 19.01.2023 року на суму ПДВ 74513,00 грн, №34 від 20.01.2023 року на суму ПДВ 53409,10 грн, №13 від 20.01.2023 року на суму ПДВ 55740,50 грн, №35 від 21.01.2023 року на суму ПДВ 19880,81 грн, №36 від 22.01.2023 року на суму ПДВ 16088,19 грн, №14 від 23.01.2023 року на суму ПДВ 51364,17 грн, №37 від 23.01.2023 року на суму ПДВ 80343,81 грн, №38 від 24.01.2023 року на суму ПДВ 24213,38 грн, №15 від 24.01.2023 року на суму ПДВ 42652,17 грн, №50 від 25.01.2023 року на суму ПДВ 19936,02 грн, №39 від 25.01.2023 року на суму ПДВ 20880,00 грн, №40 від 26.01.2023 року на суму ПДВ 17619,00 грн, №51 від 26.01.2023 року на суму ПДВ 22386,15 грн, №52 від 27.01.2023 року на суму ПДВ 17590,02 грн, №41 від 27.01.2023 року на суму ПДВ 22347,75 грн, №53 від 28.01.2023 року на суму ПДВ 4718,43 грн, №54 від 29.01.2023 року на суму ПДВ 3484,18 грн, №63 від 30.01.2023 року на суму ПДВ 30,83 грн, №64 від 30.01.2023 року на суму ПДВ 92,49 грн, №65 від 30.01.2023 року на суму ПДВ 123,32 грн, №66 від 30.01.2023 року на суму ПДВ 403,07 грн, №62 від 30.01.2023 року на суму ПДВ 1276,18 грн, №67 від 30.01.2023 року на суму ПДВ 8850,09 грн, №48 від 30.01.2023 року на суму ПДВ 21073,25 грн, №55 від 30.01.2023 року на суму ПДВ 23493,38 грн, №49 від 31.01.2023 року на суму ПДВ 14333,33 грн, №56 від 31.01.2023 року на суму ПДВ 23837,72 грн, №10 від 17.01.2023 року на суму ПДВ 73500,00 грн набули чинності приписи п.89 та 90, якими на період дії воєнного стану збільшені строки реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування та зменшені розміри штрафних санкцій за їх порушення.

Так, відповідно до п.89 підрозділу 2 розділу XX ПК України, тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків:

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Відповідно до п.90 підрозділу 2 розділу XX ПК України, тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, штраф за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого для пункту 89 цього розділу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлюється у розмірі:

- 2 відсотки суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

- 5 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

- 15 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

- 25 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Як зазначив Конституційний Суд України у рішенні від 13 травня 1997р. №1-зп/1997, стаття 58 Конституції України 1996р. закріплює один з найважливіших загальновизнаних принципів сучасного права - закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Це означає, що вони поширюють свою дію тільки на ті відносини, які виникли після набуття законами чи іншими нормативно-правовими актами чинності. Закріплення названого принципу на конституційному рівні є гарантією стабільності суспільних відносин, у тому числі відносин між державою і громадянами, породжуючи у громадян впевненість у тому, що їхнє існуюче становище не буде погіршене прийняттям більш пізнього закону чи іншого нормативно-правового акту.

Податкове правопорушення у вигляді несвоєчасної реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних є триваючим порушенням, початком якого є наступний день за останнім (граничним) днем реєстрації податкової накладної, а припиняється таке порушення в день фактичної реєстрації податкової накладної. А тому розповсюджувати дію пунктів 89, 90 на правовідносини, які були припинені (тобто податкові накладні складені та зареєстровані з порушенням строку, який визначений пунктом 201.1 статті 201 ПК України, до внесення змін Законом №2876-IX) є неможливим.

За вказаного правового регулювання, суд дійшов висновку, що відповідач правомірно застосував до позивача штрафні у розмірі :

1) 10% за порушення строк реєстрації податкової накладної:

- №50 від 31.01.2023 року на суму ПДВ 274,00 грн;

2) 5% за порушення строку реєстрації податкових накладних:

- №30 від 16.01.2023 року на суму ПДВ 20555,92 грн;

- №9 від 16.01.2023 року на суму ПДВ 32273,33 грн;

- №31 від 17.01.2023 року на суму ПДВ 36168,37 грн;

- №32 від 18.01.2023 року на суму ПДВ 68000,77 грн;

- №11 від 18.01.2023 року на суму ПДВ 88905,83 грн;

- №33 від 19.01.2023 року на суму ПДВ 63111,64 грн;

- №12 від 19.01.2023 року на суму ПДВ 74513,00 грн;

- №34 від 20.01.2023 року на суму ПДВ 53409,10 грн;

- №13 від 20.01.2023 року на суму ПДВ 55740,50 грн;

- №35 від 21.01.2023 року на суму ПДВ 19880,81 грн;

- №36 від 22.01.2023 року на суму ПДВ 16088,19 грн;

- №14 від 23.01.2023 року на суму ПДВ 51364,17 грн;

- №37 від 23.01.2023 року на суму ПДВ 80343,81 грн;

- №38 від 24.01.2023 року на суму ПДВ 24213,38 грн;

- №15 від 24.01.2023 року на суму ПДВ 42652,17 грн;

- №50 від 25.01.2023 року на суму ПДВ 19936,02 грн;

- №39 від 25.01.2023 року на суму ПДВ 20880,00 грн;

- №40 від 26.01.2023 року на суму ПДВ 17619,00 грн;

- №51 від 26.01.2023 року на суму ПДВ 22386,15 грн;

- №52 від 27.01.2023 року на суму ПДВ 17590,02 грн;

- №41 від 27.01.2023 року на суму ПДВ 22347,75 грн;

- №53 від 28.01.2023 року на суму ПДВ 4718,43 грн;

- №54 від 29.01.2023 року на суму ПДВ 3484,18 грн;

- №63 від 30.01.2023 року на суму ПДВ 30,83 грн;

- №64 від 30.01.2023 року на суму ПДВ 92,49 грн;

- №65 від 30.01.2023 року на суму ПДВ 123,32 грн;

- №66 від 30.01.2023 року на суму ПДВ 403,07 грн;

- №62 від 30.01.2023 року на суму ПДВ 1276,18 грн;

- №67 від 30.01.2023 року на суму ПДВ 8850,09 грн;

- №48 від 30.01.2023 року на суму ПДВ 21073,25 грн;

- №55 від 30.01.2023 року на суму ПДВ 23493,38 грн;

- №49 від 31.01.2023 року на суму ПДВ 14333,33 грн;

- №56 від 31.01.2023 року на суму ПДВ 23837,72 грн;

3) 3% за порушення строку реєстрації податкових накладних:

- №10 від 17.01.2023 року на суму ПДВ 73500,00 грн.

Окрім того, суд бере до уваги те, що позивач підтверджує факт порушення ним строку подання накладних у спірні періоди, та при цьому, не наводить конкретних причин та підстав порушення строків подання таких накладних.

Отже, враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог

Решта доводів висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують. Необхідно зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з ч.1 ст.6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Відповідно до ч.1,3 ст.90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Керуючись ст. 7, 9, 241-246, 250, 255, 262, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову комунального виробничого експлуатаційного підприємства «ПОДІЛЬСЬКТЕПЛОКОМУНЕНЕРГО» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач Комунальне виробниче експлуатаційне підприємство «ПОДІЛЬСЬКТЕПЛОКОМУНЕНЕРГО» (66300, Одеська область, м. Подільськ, пров. Куяльницький, буд. 28а, ).

Відповідач Головне управління ДПС в Одеській області (вул. Семінарська, 5, м. Одеса, 65044, ).

Суддя O.A. Вовченко

.