Справа № 556/1731/25
Суддя: Котик Л.О.
Дата ухвалення: 2025-06-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа 556/1731/25
Номер провадження 2-а/556/28/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКАЇНИ

12.06.2025 . Володимирецький районний суд Рівненської області в особі судді Котик Л.О., ознайомившись з матеріалами адміністративного позову ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 , представник позивача адвокат Печончик О.В., (смт. Володимирець, вул. Вишнева, 10, Вараський район Рівненська область) до Головного Управління Національної поліції в Рівненській області (вул. М.Хвильового, 2, м. Рівне, 33028, ) про скасування постанови серії БАД №471135 від 30.09.2023 року по справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача адвокат Печончик О.В. звернувся в інтересах ОСОБА_1 з позовом до Головного Управління Національної поліції в Рівненській області, в якому просив скасувати постанову, серії БАД №471135 від 30.09.2023 по справі про вчинення адміністративних правопорушень, якою його притягнуто до адміністративної відповідальності за ст.ст. 126 ч.4, 121 ч.6, 121 ч.5, 126 ч.1, 122 ч.2 КУпАП.

Одночасно із позовною заявою паредставник позивача адвокат Печончик О.В. подав заяву про поновлення строку звернення до суду для оскарження постанови, серії БАД №471135 від 30.09.2023.

Свою заяву мотивує тим, що пропустив строк звернення до суду через те, копію постанови він отримав 06 жовтня 2023 року та звернувся до суду 16 жовтня 2023 року, де відповідачем було визначено працівника поліції. За результатами розгляду справи в першій та апеляційній інстанції ОСОБА_1 відмовлено у задоволенні позову, оскільки суд не залучив належного відповідача Головне управління національної поліції в Рівненській області. Копію постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду отримав 03 червня 2025 року о 21:49, до суду звернувся 09.06.2025, а тому вважає, що строк звернення до суду пропущений з поважної причини, просить поновити.

Дослідивши позовну заяву та матеріали, доданні до неї, суд приходить до наступного висновку.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Відповідно до вимог ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви у тому числі з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови) (ч. 2 ст. 286 КАС України).

Отже, зі змісту ч. 2 ст. 286 КАС України, позовну заяву про оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано саме протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).

Частиною шостою ст. 161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення (ч. 1 ст. 121 КАС України).

Згідно з позовних вимог, позивач просить скасувати постанову серії БАД №471135 від 30.09.2023 про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, винесену працівником поліції ВП ГУНП в Рівненській області Легким Б.В. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.ст. 126 ч.4, 121 ч.6, 121 ч.5, 126 ч.1, 122 ч.2 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення, а провадження у справі про адміністративне правопорушення - закрити.

Тобто, позивач оскаржує постанову про накладення адміністративного стягнення від 30.09.2023, натомість до суду звернувся лише - 09.06.2025, обгрунтовуючи тим, що за результатами розгляду справи в першій та апеляційній інстанції ОСОБА_1 відмовлено у задоволенні позову, оскільки суд не залучив належного відповідача Головне управління національної поліції в Рівненській області. Копію постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду отримав 03 червня 2025 року о 21:49, до суду звернувся 09.06.2025, а тому вважає, що строк звернення до суду пропущений з поважної причини, просить поновити.

Однак, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтування позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (див. Висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц).

Якщо позивач не заявляє клопотання про залучення інших співвідповідачів у справах, в яких наявна обов`язкова співучасть, тобто коли неможливо вирішити питання про обов`язки відповідача, одночасно не вирішивши питання про обов`язки особи, не залученої до участі у справі як співвідповідача, суд відмовляє у задоволенні позову (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 січня 2022 року в справі № 457/726/17 (провадження № 61-43201св18).

Відповідно до п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

А як зазначено ч.2 ст. 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

З приводу наведеного суд зазначає, що рішення про продовження чи поновлення процесуальних строків суд ухвалює на підставі належних обґрунтувань та поданих стороною доказів.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини в справі "Пономарьов проти України" (N 3236/03 від 03.04.2008) зазначено, що "…Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави". Суд також зауважує, що згідно рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Іліан проти Туреччини", правило встановлення обмежень доступу до суду в зв`язку з пропуском строку звернення до суду повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

Також практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії» рішення від 21 лютого 1986 року, справа «Девеер проти Бельгії» від 27 лютого 1980 року).

Частинами 1 та 2 ст. 44 КАС України передбачено, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, щодо дотримання строків звернення до суду.

З аналізу викладеного вище законодавства убачається, що строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Процесуальні строки дисциплінують суб`єктів адміністративного судочинства, роблять процес динамічним і прогнозованим. Без наявності строків на ту чи іншу процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав сторін - учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення таких причин - вони повинні бути поважними, реальними або, як згадано вище, непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інші подібні за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки.

Іншого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 20.11.2019 у справі № 9901/405/19.

Крім того, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 02.12.2021 у справі № 640/20314/20 досліджуючи питання щодо поважності причин пропуску процесуального строку зазначив, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, при цьому такі обставини повинні бути підтверджені належним чином.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності відповідача, особа зобов`язана демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду справи у які вона брала участь. При цьому не реалізація цього права зумовлена власною пасивною поведінкою позивача.

Таким чином, суд не бере до уваги твердження позивача, викладені у позовній заяві про поновлення строку звернення до суду із даним позовом та зазначає, що в клопотанні представника позивача не надано жодних належних доказів наявності об`єктивних перешкод для звернення до адміністративного суду та не наведено поважних обставин, які не залежали від його волевиявлення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами, що перешкоджали звернутись до суду в межах встановленого строку.

Оскільки вказані позивачем підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду є неповажними, суд відмовляє у поновлені строку звернення до суду та повертає позовну заяву позивачу.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 123, 161, 169, 171 286 КАС України суд,-

п о с т а н о в и в :

Відмовити представнику позивача - адвокату Печончику Олександру Володимировичу, який діє в інтересах ОСОБА_1 у поновленні строку звернення до суду з адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного Управління Національної поліції в Рівненській області про скасування постанови серії БАД №471135 від 30.09.2023 року по справі про адміністративне правопорушення.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного Управління Національної поліції в Рівненській області про скасування постанови серії БАД №471135 від 30.09.2023 року по справі про адміністративне правопорушення - повернути позивачу.

Копію ухвали надіслати особам, які беруть участь у справі.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала суду може бути оскаржена до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення, через Володимирецький районний суд Рівненської області.

У відповідності до п.15.5) розділу У111 Перехідні положення КАС України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Котик Л.О.