Справа № 826/16767/18
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2025-06-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2025 року м. Житомир справа № 826/16767/18

категорія 111030300

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Капинос О.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Приватного акціонерне товариство "Київспецтранс" до Головного управління ДПС у м.Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 06.09.2018,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду у порядку, визначеному Законом України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13 грудня 2022 року № 2825-IX, надійшла адміністративна справа за позовом Приватного акціонерного товариства "Київспецтранс" до Головного управління Державної фіскальної служби у м.Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 06.09.2018.

В обґрунтування позовної заяви зазначає, що спірним рішенням відповідачем нарахований позивачу штраф у розмірі 1717392,96 грн. за порушення граничних строків сплати узгодженої суми грошового зобов`язання по податку на додану вартість, передбачених п. 57.1 статті 57, п. 50.1 статті 50 та порушення термінів сплати розстроченої суми грошового зобов`язання, передбачених ст. 100 Податкового кодексу України. Вважає, що відповідачем таке рішення прийнято протиправно, без врахування всіх обставин.

Відповідач надав суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що при проведенні камеральної перевірки дотримання податкового законодавства в частині своєчасності сплати податку на додану вартість, встановлено факти порушення позивачем граничних строків сплати узгодженої суми грошового зобов`язання, що призвело до виникнення автоматично розрахованих штрафних (фінансових) санкцій.

У відповіді на відзив позивач просить позов задовольнити. Зазначає, що контролюючим органом не приймалось рішення про розстрочення, відстрочення сум, вказаних в податковому повідомленні-рішенні від 06.09.2018, в акті перевірки від 10.08.2018 та розрахунку до нього, зобов`язання ПрАТ "Київспецтранс" були розстрочені на підставі судових рішень. Оскаржуване податкове повідомлення рішення винесене без наявності належних правових підстав, а відзив відповідача не містить аргументації та посилань на докази для заперечення позовної заяви.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 17 березня 2025 року справу прийнято до загального позовного провадження суддею Капинос О.В. та призначено підготовче засідання у справі .

Ухвалою від 10.04.2025 закрито підготовче провадження і призначено адміністративну справу до судового розгляду. Також, усною ухвалою, занесеною до протоколу судового засідання від 10.04.2025 замінено відповідача у справі на правонаступника - Головне управління ДПС у м.Києві.

В судовому засіданні представник позивача позов підтримав, просив задовольнити. Зазначив, що товариством виконано обов"язок та вчасно виконано зобов"язання зі сплати податку на додану вартість відповідно до розстрочених судових рішень.

Представник відповідача заперечив проти позову, просив в його задоволення відмовити.

Усною ухвалою від 19.05.2025, занесеною до протоколу судового засідання, суд перейшов до розгляду справи у порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини.

Як вбачається із матеріалів справи, Головним управлінням ДФС у м.Києві проведено камеральну перевірку дотримання вимог податкового законодавства в частині своєчасності сплати податку на додану вартість до бюджету ПрАТ "Київспецтранс", якою встановлено порушення ПрАТ "Київспецтранс" граничних строків сплати узгодженої суми грошового зобов`язання з податку на додану вартість, передбачених пунктом 57.1 статті 57, п. 50.1 статті 50 та порушення термінів сплати розстроченої суми грошового зобов`язання, передбачених статтею 100 Податкового кодексу України

За результатами камеральної перевірки позивача складено акт №14603/26-15-12-13-20/2772037 від 10.08.2018, на підставі якого винесене податкове повідомлення-рішення № від 06.09.2018, яким до позивача на підставі статті 126 Податкового кодексу України застосовано штрафні санкції у розмірі 20% від суми грошового зобов`язання, що дорівнює 1717392,96 грн.

За наслідками розгляду заперечень на акт перевірки, відповідач повідомив, що висновки акту перевірки залишено без змін.

Вважаючи, податкове повідомлення-рішення № від 06.09.2018 протиправними та такими, що порушує законні права та інтереси позивача, останній звернувся до суду з даним позовом.

Перевіряючи правомірність прийняття оскаржуваного рішення, суд виходить із наступного.

Згідно з п. 1.1 ст. 1 Податкового кодексу України відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України.

У відповідності до підпункту 14.1.39 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України, грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

В силу підпункту 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України, податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

Органами стягнення є виключно контролюючі органи, уповноважені здійснювати заходи щодо забезпечення погашення податкового боргу та недоїмки зі сплати єдиного внеску у межах повноважень, а також державні виконавці у межах своїх повноважень, у відповідності до положень пункту 41.2 статті 41 Податкового кодексу України.

Згідно пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах. (підпункт 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України).

Відповідно до п. 126.1 ст. 126 ПК України, У разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім випадків, передбачених пунктом 126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах:

- при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу;

- при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Як зазначено вище, за результатами камеральної перевірки позивача, до останнього оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням було застосовано штрафні санкції за порушення граничних термінів сплати узгодженої суми грошового зобов`язання з податку на додану вартість.

Суд з таким рішенням не погоджується з огляду на наступне.

Відповідно до приписів статті 32 ПК України зміна строку сплати податку та збору здійснюється шляхом перенесення встановленого податковим законодавством строку сплати податку та збору або його частини на більш пізній строк. Зміна строку сплати податку здійснюється у формі: відстрочки; розстрочки.

Відповідно до розрахунку до податкового повідомлення-рішення № від 06.09.2018 штрафні санкції з ПДВ нараховані за розстроченими судовими рішеннями у справах №2а-12448/11/2670, №2а-2080/12/2670, №2а-17380/11/2670, №2а-4439/12/2670, №826/2453/13-а, №2а-5778/12/2670, №826/12057/14, № 826/20143/14.

З матеріалі справи вбачається, що постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 20.03.2013 в адміністративній справі № 826/2453/13-а за позовом заступника прокурора Подільського району м. Києва в інтересах держави в особі Державної податкової інспекції у Подільському районі м. Києва Державної податкової служби до публічного акціонерного товариства "Київспецтранс" про стягнення заборгованості в розмірі 2 229 517, 00 грн. стягнуто з Публічного акціонерного товариства "Київспецтранс" заборгованість у розмірі 2 229 517, 00 грн.

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 22.08.2013 відстрочено виконання постанови Окружного адміністративного суду м. Києва від 20.03.2013 в адміністративній справі № 826/2453/13-а та розстрочена виплата грошового стягнення, згідно постанови Окружного адміністративного суду м. Києва від 20.03.2013 в адміністративній справі за № 826/2453/13-а, на 60 місяців зі сплатою сум заборгованості рівними частинами.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.07.2012 у справі № 2а-4439/12/2670 позов Державної податкової інспекції в Подільському районі міста Києва Державної податкової служби задоволено та стягнуто з публічного акціонерного товариства "Київспецтранс" податковий борг у розмірі 415742,49 грн. на користь Державного бюджету.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.10.2012, яка набрала законної сили, розстрочене виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.07.2012 шляхом встановлення наступного графіку стягнення з публічного акціонерного товариства "Київспецтранс" до Державного бюджету України податкового боргу у розмірі 415 742, 49 грн.: з 03.10.2012 по 03.09.2019 щомісяця по 4949, 31 грн., жовтень 2019 року - 4949, 76 грн. (до кінцевого погашення заборгованості).

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.11.2011 у справі № 2а-12448/11/2670 стягнуто з Відкритого акціонерного товариства "Київспецтранс" суму податкового боргу по податку на додану вартість в сумі 3354 886, 01 грн..

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.08.2012 розстрочене виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.11.2012 по справі № 2а-12448/11/2670.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.02.2012 у справі № 2а-2080/12/2670 стягнуто з Публічного акціонерного товариства "Київспецтранс" на користь Державного бюджету України податковий борг з податку на додану вартість в розмірі 504 610,11 грн.

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 23.10.2012 у справі 2а-2080/12/2670 розстрочене виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.03.2012 у справі № 2а-2080/12/2670 за адміністративним позовом Державної податкової інспекції у Подільському районі м. Києва до публічного акціонерного товариства "Київспецтранс" про стягнення податкового боргу в сумі 504 610, 11 грн., на 84 (вісімдесят чотири) календарних місяці, шляхом щомісячного стягнення з публічного акціонерного товариства "Київспецтранс" рівними частинами в рахунок погашення податкового боргу з податку на додану вартість в загальній сумі 504 610,11 грн., а саме по 6 007, 26 грн. щомісячно до 30.05.2019 - 6007,26 грн. та 6007, 53 грн. до 30.06.2019.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 26.12.2011 у справі № 2а-17380/11/2670 стягнуто з Публічного акціонерного товариства "Київспецтранс" на користь Державного бюджету (на р/р 0008 одержувач: УДК у Подільському районі м. Києва, банк одержувача: ГУ ДКУ у м. Києві, МФО 820019, код ЄДРПОУ 2607793) заборгованість з податку на додану вартість у розмірі 576 624, 45 грн.

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 15.11.2012 у справі № 2а-17380/11/2670 розстрочене виконання постанови Окружного адміністративного суду м. Києва від 26.12.2011 на 84 місяці, тобто, по 6 864, 57 грн. щомісячно.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.05.2012 у справі № 2а-5778/12/2670 стягнуто з публічного акціонерного товариства "Київспецтранс" до Державного бюджету України податковий борг з податку на додану вартість у розмірі 360961, 85 грн.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.08.2012 у справі №2а-5778/12/2670 розстрочене виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.05.2012 шляхом встановлення наступного графіку стягнення з публічного акціонерного товариства "Київспецтранс" до Державного бюджету України податкового боргу з податку на додану вартість у розмірі 360 961, 85 грн.: з серпня 2012 року по червень 2019 року щомісяця по 4 297, 16 грн., липень 2019 року 4 297, 57 грн.

Постановою Окружного адміністративного суд ум. Києва від 14.10.2014 у справі №826/12057/14 позов Державної податкової інспекції у Подільському районі ГУ ДФС у м. Києві задоволено частково; стягнуто з Приватного акціонерного товариства "Київспецтранс" заборгованість перед бюджетом у розмірі 3607 090, 00 грн.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 20.01.2015 у справі № 826/12057/14 постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 14.10.2014 скасовано та прийнято нову, якою адміністративний позов Державної податкової інспекції у Подільському районі ГУ ДФС у м. Києві задоволено частково; стягнуто з ПАТ "Київспецтранс" заборгованість перед бюджетом у розмірі 1320004,99 грн.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.10.2015 у справі №826/12057/14 розстрочена Приватному акціонерному товариству "Київспецтранс" виплата заборгованості в сумі 1320004, 99 грн. на 84 місяці (з серпня 2015 року по липень 2022 року) шляхом виплати вказаної суми частинами, а саме, до 30 червня 2022 року в розмірі 15 714, 34 грн. та до 31 липня 2022 року в розмірі 15 714,77 грн.

В мотивувальних частинах ухвал Київського апеляційного адміністративного суду та Окружного адміністративного суду міста Києва про розстрочення сплати заборгованості по справах 2а-2080/12/2670 та № 826/12057/14, які набрали законної сили, було, зокрема, зазначено, що згідно статті 100 Податкового кодексу України платник податків має право звернутися до контролюючого органу із заявою про розстрочення та відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу. Платник податків, який звертається до контролюючого органу із заявою про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань, вважається таким, що узгодив суму такого грошового зобов`язання.

Враховуючи положення пункту 100.2 статті 100 Податкового кодексу України ПАТ "Київспецтранс" реалізовувало своє право, передбачене Кодексом адміністративного судочинства України, на подачу заяви про розстрочення судового рішення.

Отже, вказаними вище судовими рішеннями позивачу було розстрочена сплата відповідної суми податкового боргу, враховуючи право платника податків, передбачене статтею 100 ПК України та право особи, яка звернулась до суду, передбачене статтею 263 КАС України (в редакції, чинній на момент ухвалення відповідних рішень).

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, ПАТ "Київспецтранс" звернулось до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом, в якому просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві від 11.06.2018 № , яким до позивача за порушення граничних строків сплати узгодженої суми грошового зобов`язання з податку на додану вартість, передбачених пунктом 57.1 статті 57, п. 50.1 статті 50 та порушення термінів сплати розстроченої суми грошового зобов`язання, передбачених статтею 100 Податкового кодексу України застосовано штрафні санкції у розмірі 20 % від суми грошового зобов`язання, що дорівнює 897 170, 18 грн.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 29.08.2018 у справі №826/11169/18, яке залишено без змін Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 26.11.2019, позов задоволений.

У судовому рішенні встановлено, що штрафні санкції спірним рішенням нараховані за розстроченими судовими рішеннями у справах №2а-12448/11/2670, №2а-2080/12/2670, №2а-17380/11/2670, №2а-4439/12/2670, №826/2453/13-а, №2а-5778/12/2670, №826/12057/14.

При цьому, суд зазначив, що на підтвердження своєчасно сплачених сум по вказаним вище розстроченим судовим рішенням, за період, що підлягав камеральній перевірці, а саме: з 07.09.2016 по 04.05.2018 позивачем надано суду першої інстанції копії оборотно сальдових відомостей по рахункам, довідок з банку щодо сплати податкового боргу на користь банку. Також, на підтвердження сплати задекларованих податкових зобов`язань позивачем надано суду першої інстанції копії відповідних платіжних доручень.

В той же час, суд дійшов висновку, що наданими позивачем доказами підтверджується своєчасна сплата розстрочених сум грошового зобов`язання за період, що був перевірений, згідно з вказаними вище рішеннями суду про стягнення податкового боргу та ухвалами судів першої та апеляційної інстанції про розстрочення сплати такого боргу, а тому податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві від 11.06.2018 № є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до ч. 4 ст. 78 Кодексу адміністративного судочинства України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Враховуючи те, що Окружним адміністративним судом міста Києва у рішенні №826/11169/18 від 29.08.2019, залишеним без змін Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду №826/11169/18 від 26.11.2019 встановлена своєчасна сплата ПрАТ "Київспецтранс" податкового боргу з податку на додану вартість за розстроченими судовими рішеннями у справах, зазначених у розрахунку до податкового повідомлення-рішення від 06.09.2018, а саме, у справах №2а-12448/11/2670, №2а-2080/12/2670, №2а-17380/11/2670, №2а-4439/12/2670, №826/2453/13-а, №2а-5778/12/2670, №826/12057/14, вказані обставини не підлягають доказуванню.

Крім того, суд зазначає, що на підтвердження вчасного виконання зобов`язань по сплаті податку на додану вартість відповідно до розстрочених судових рішень, зазначених в Розрахунку до податкового пoвiдомлення-рiшення№ ПрАТ "Київспецтранс" було надано суду Картки рахунку 6415 від 26.06.2019, від 01.07.2019, 02.07.2019 .

В той же час, суд звертає увагу, що зазначений в акті № 14603/26-15-12-13-20/2772037 від 10.08.2018 розрахунок містить ті ж суми штрафних санкцій, що неодноразово застосовувались посадовими особами органів ДФС (Головним управлінням ДФС у м. Києві) при проведені перевірок, що підтверджують складені раніше копії актів камеральних перевірок (Акт № 9963/26-15-12-13-20 від 11.10.2017року, Акт №5481/26-15-12-12-20 від 14.05.2018 року, Акт № 3116/26-56-12-01-18 від 07.06.2018, та винесенні на підставі актів податкові повідомлення-рішення в частині своєчасності сплати податку на додану вартість, які в свою чергу були оскаржені в судовому порядку.

Зокрема в акті № 3116/26-56-12-01-18 від 07.06.2018 року; у колонці "сума боргу" зазначено одну і ту суму боргу що і в акті № 9963/26-15-12-13-20 від 11.10.2017, в Акті № 5481/26-15-12-13-20.

Акт № 9963/26-15-12-13-20 від 11.10.2017, акт № 5481/26-15-12-13-20 від 14.05.2018, акт № 3116/26-56-12-01-18 від 07.06.2018 містять в розрахунках однакові суми податкового боргу.

Відповідно до п. 116.2 ст.116 Податкового кодексу України за одне податкове правопорушення контролюючий орган може застосувати тільки один вид штрафної (фінансової) санкції (штрафу), передбаченої цим Кодексом та іншими законами України

При складані акту камеральної перевірки №14603/26-15-12-13-20/2772037 від 10.08.2018 року посадовими особами Головного управління ДФС у м. Києві було порушено податкове законодавство щодо підстав для висновків за результатами перевірок (п.83.1.4 ст.83) щодо застосування санкцій за одне й те ж правопорушення (п. 116.2 ст. 116 Податкового кодексу України).

Вказане також підтверджується довідками позивача №1-7 щодо тотожної сплати податкового боргу за період з 01.08.2016 по 14.05.2018 по розстроченим судовим рішенням, зазначеним у розрахунку до податкового повідомлення-рішення № від 06.09.2018. (т.4 а.с.44-79)

В судовому засіданні представник відповідача не зміг пояснити суду визначені та нараховані відповідачем суми штрафних санкцій згідно наданого розрахунку до податкового повідомлення-рішення.

Отже, наданими позивачем доказами підтверджується своєчасна сплата розстрочених сум грошового зобов`язання за період, що був перевірений, згідно з вказаними вище рішеннями суду про стягнення податкового боргу та ухвалами судів першої та апеляційної інстанції про розстрочення сплати такого боргу.

При цьому, суд зазначає, що під час судового розгляду справи відповідачем не було спростовано доводів позивача щодо своєчасності сплати розстрочених судовими рішеннями сум грошового зобов`язання, відзив на позовну заяву містить лише загальні посилання на приписи податкового законодавства щодо порядку проведення камеральної перевірки та відповідальності за порушення термінів сплати грошового зобов`язання, доказів наявності у позивача іншої заборгованості за інші податкові періоди та інші платежі, в рахунок погашення якої б спрямовувались поточні розрахунки, відповідачем суду не надано.

Суд акцентує увагу на тому, що відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Під час судового розгляду справи контролюючим органом не доведено суду обґрунтованості висновків акта перевірки, їх правомірності та відповідності всім фактичним обставинам, відповідачем не спростовано доводів позивача, які підтверджуються відповідними доказами по справі щодо своєчасної сплати розстрочених сум грошового зобов`язання.

Враховуючи встановлені обставини справи та досліджені докази, суд дійшов висновку про протиправність податкового повідомлення-рішення № від 06.09.2018, тому таке підлягає скасуванню.

Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Решта доводів сторін не спростовують висновків суду у даній справі.

Враховуючи викладене, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивач у позові просив стягнути з відповідача судові витрати, у зв"язку з розглядом справи, зазначивши, що попередній орієнтований розрахунок суми судових витрат становить 13457,55 грн., в т.ч. судовий збір у сумі.

Враховуючи, що згідно платіжного доручення №8047 від 24.09.2018 позивачем сплачено судовий збір у розмірі 25760,89 грн., а понесення судових витрат у розмірі 13457,55 грн. позивачем не підтверджено, суд вважає, що стягненню з відповідача на користь позивача підлягає сплачений судовий збір у розмірі 25760,89 грн.

Керуючись статтями 242-246, 295 КАСУ,

вирішив:

Позов Приватного акціонерного товариства "Київспецтранс" (просп. Європейського Союзу, 85, м. Київ, 04208, ) до Головного управління ДПС у м.Києві (вул. Шолуденка, 33/19, м. Київ, 04116, ) задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 06.09.2018.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м.Києві на користь Приватного акціонерного товариства "Київспецтранс" судовий збір у розмірі 25760,89 грн. (двадцять п`ять тисяч сімсот шістдесят гривень вісімдесят дев`ять копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Капинос

18.06.25