Справа № 607/12376/25
Суддя: Воробель Н. П.
Дата ухвалення: 2025-06-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

19.06.2025 Справа №607/12376/25 Провадження №2-а/607/550/2025
м. Тернопіль

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Воробель Н.П., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), в інтересах якого діє адвокат Терновий Руслан Богданович, до ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_2 ) про скасування постанови про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 210-1 КУпАП,

встановила:

16.05.2025 через підсистему «Електронний суд» позивач ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Терновий Р.Б., звернувся до Тернопільського окружного адміністративного суду із позовною заявою до відповідача ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якій просить: скасувати постанову №700 від 12.05.2025, винесену начальником ІНФОРМАЦІЯ_2 полковником ОСОБА_2 , якою ОСОБА_1 був притягнутий до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу у розмірі 17000,00 грн. за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП; провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП закрити в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення; стягнути з бюджетних асигнувань відповідача ІНФОРМАЦІЯ_3 на користь позивача ОСОБА_3 судові витрати по справі: суму сплаченого судового збору та витрати на професійну правничу допомогу в сумі 10 000 гривень.

17.06.2025 до Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області із Тернопільського окружного адміністративного суду, в порядку ст. 29 КАС України, на підставі ухвали від 23.05.2025, надійшла адміністративна справа № 500/2998/25 за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Терновий Р.Б., до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 210-1 КУпАП.

Цього ж дня вказана позовна заява зареєстрована через канцелярію Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області.

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано для розгляду головуючій судді Воробель Н.П.

Окрім наведених вище позовних вимог, представник позивача у позовній заяві просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі у зв`язку з тим, що позивач є членом багатодітної сім`ї.

Ознайомившись із матеріали даної справи, суддя приходить до такого висновку:

необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів і узгоджується зі статтею 129 Конституції України, якою як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно з ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до пп. г п. 2 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: позивачами є члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї.

Вказані норми дають підстави для висновку, що звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, при цьому суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони.

Визначення майнового стану сторони є оціночним критерієм та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо, залежно від рівня майнового стану, сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Така правова позиція була висловлена Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 06.03.2019 (справа №805/1248/18-а).

Водночас стороною позивача не надано суду належних та достатніх доказів наявності обставин щодо відсутності коштів на оплату судового збору, як на підставу для відстрочення сплати судового збору.

Так, представник позивача, звертаючись до суду із клопотанням про відстрочення сплати судового збору, долучив до матеріалів справи копії свідоцтв про народження дітей. Однак вищезазначені відомості не є достатніми доказами на підтвердження важкого майнового стану позивача, яким підтверджується факт неможливості сплати останнім судового збору, оскільки не містять відомостей про його майновий стан.

Слід також зазначити, що згідно з п.п. 2, 5 Порядку виготовлення і видачі посвідчень батьків багатодітної сім`ї та дитини з багатодітної сім`ї, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.03.2010 №209, посвідчення є документами, що підтверджують статус багатодітної сім`ї і дітей з такої сім`ї та їх право на отримання пільг згідно із Законом України «Про охорону дитинства» та іншими актами законодавства. Строк дії посвідчень визначається окремо для кожної багатодітної сім`ї.

Проте стороною позивача з додатками до позовної заяви не надано копію посвідчення батьків багатодітної сім`ї, яке видане відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 02.03.2010 №209, чинного на дату звернення до суду.

З огляду на викладене, суддя дійшла висновку про недоведеність позивачем наявності підстав для відстрочення сплати судового збору. Тому клопотання представника позивача про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 у справі № 755/10947/17 зазначила, що незалежно від того, чи перераховані усі постанови, у яких викладена правова позиція, від якої відступила Велика Палата, суди під час вирішення тотожних спорів мають враховувати саме останню правову позицію Великої Палати.

18.03.2020 Велика Палата Верховного Суду ухвалила постанову у справі №543/775/17, де роз`яснила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закон України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Велика Палата Верховного Суду зазначила, що з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Такі висновки Великої Палати Верховного Суду суд першої інстанції зобов`язаний враховувати відповідно до вимог ч. 5 ст. 242 КАС України.

Станом на дату подання позову 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 605,60 грн.

Водночас відповідно до вимог ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Згідно з вимогами ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За вказаних обставин, позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків відповідно до цієї ухвали, а саме сплатити судовий збір за подання позовної заяви у сумі 484,48 грн та надати оригінал платіжного документу про сплату судового збору.

На підставі викладеного, керуючись статтями 133, 160, 161, 169, 241, 243, 286 КАС України, суддя

постановила:

у задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Терновий Р.Б., про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), в інтересах якого діє адвокат Терновий Руслан Богданович, до ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_2 ) про скасування постанови про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 210-1 КУпАП, залишити без руху, надавши позивачу строк десять днів з дня отримання копії ухвали суду, для усунення вказаних недоліків.

У випадку невиконання вимог даної ухвали заява буде вважатись неподаною і підлягатиме поверненню.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Cуддя Н. П. Воробель