Справа № 826/6690/16
Суддя: Біленський О.О.
Дата ухвалення: 2025-06-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

17 червня 2025 р. справа № 826/6690/16

Cуддя Харківського окружного адміністративного суду Біленський О.О., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Дніпровського районного суду м. Києва (вул. Пластова, буд. 3, м. Київ, 02105) про поновлення на роботі, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Дніпровського районного суду м. Києва, в якому просила суд:

- визнати незаконним та скасувати наказ голови Дніпровського районного суду м. Києва "Про відрахування зі штату суддів суддю Гудим В.В." від 28.03.2016 №9;

- поновити ОСОБА_1 на посаді судді Дніпровського районного суду м. Києва з 29.03.2016;

- стягнути з Дніпровського районного суду м. Києва на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 29.03.2016 по день поновлення на роботі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 28.04.2016 у справі №826/6690/16 відкрито провадження.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 19.07.2016 провадження у справі №826/6690/16 зупинено до набрання законної сили рішенням у справі №800/136/16.

На виконання Закону України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» та відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 №399 до Харківського окружного адміністративного суду, згідно супровідного листа №01-19/1430/25 від 31.01.2025 передано 742 (сімсот сорок дві) судові справи згідно з актом приймання-передачі від 31.01.2025, зокрема, адміністративну справу №826/6690/16.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.03.2025, вказана адміністративна справа надійшла в провадження судді Харківського окружного адміністративного суду Біленського О.О. та ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 17.03.2025 справу прийнято до розгляду.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 24.04.2025 поновлено провадження у справі від №826/6690/16 та призначено судове засідання на 22.05.2025 о 15:30 год. в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду за адресою: м. Харків, майдан Свободи, 6, зал судових засідань №22.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 22.05.2025 у зв`язку із неприбуттям у судове засідання позивача без поважних причин та неповідомлення про причини неявки розгляд справи відкладено на 17.06.2025 о 15:30 год.

Від представника відповідача до суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Позивач належним чином повідомлена про час, дату та місце розгляду справи, проте у судове засідання, призначене на 17.06.2025 о 15:30 год. повторно не прибула, про причини неявки суд не повідомила, із клопотанням про відкладення засідання або про розгляд справи за її відсутності до суду не зверталась.

Відповідно до ч. 2 ст. 44 КАС України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно з ч. 2 ст. 131 КАС України учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Відповідно до ч. 5 ст. 205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Суд зазначає, що ОСОБА_1 повторно не з`явилась в судове засідання, без будь-яких повідомлень про поважність причин неприбуття за відсутності заяви про розгляд справи за її відсутності.

Застосовуючи до позивача процесуальні наслідки його повторної неявки у судове засідання, суд бере до уваги положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), згідно з якими кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, а також враховує практику Європейського Суду з прав людини, яка є джерелом права.

Зокрема, одним із аспектів гарантії справедливого судочинства, які містить стаття 6 Конвенції, є доступ до суду. Європейський Суд з прав людини у справі Bellet v. Frаnсе зазначив, що рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

Разом з тим, таке право не є абсолютним, оскільки забезпечивши право особи на звернення до суду, держава покладає на таку особу певні обов`язки, які пов`язані із реалізацією такого права. Однією з складовою гарантованого Конвенцією права на доступ до суду є розумний строк розгляду справи, який пов`язаний не лише із правовою та фактичною складністю справи, але й поведінкою заявника. Оцінюючи поведінку заявника з позиції Європейського Суду слід брати до уваги в тому числі і факти невиконання ним процесуальних обов`язків, наприклад, неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин, а також не повідомлення суду про причини такої неявки.

Тобто, право особи на доступ до суду перебуває у безпосередньому взаємозв`язку із виконанням тих обов`язків, які покладаються на заявника при реалізації ним своїх прав.

Безпідставна неявка позивача у судові засідання, неповідомлення суду про поважність причин неприбуття до суду, невжиття будь-яких інших активних дій пов`язаних із використанням власних процесуальних прав, в контексті норм національного законодавства, позбавляють суд можливості здійснювати розгляд справи та призводять до порушення розумних строків її вирішення.

При цьому, суд також враховує правову позицію Великої Палати Верховного Суду щодо застосування п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України, викладену у постанові від 27.05.2020 по справі №9901/11/19.

Так, Велика Палата Верховного Суду зазначила, що загальнообов`язкові процесуальні правила статті 205 КАС України є певною формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенства права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.

Частина 5 ст. 205 КАС України сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду її автору, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду.

Законодавче формулювання ч. 5 ст. 205 КАС України «… якщо неявка перешкоджає розгляду справи» означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.

Враховуючи вищевикладене, а також беручи до уваги те, що позивач (її представник) не з`явилась в судові засідання для розгляду справи, призначені на 22.05.2025 та на 17.06.2025, не повідомляла суд про поважність причин неявки у судові засідання, не подавала заяви про розгляд справи без участі, або в режимі відеоконференції, що позбавляє суд можливості встановити всі обставини справи, необхідні для вирішення спору без участі позивача, суд дійшов висновку про наявність підстав, для застосування визначеного ч. 5 ст. 205 та п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України правового наслідку неявки в судове засідання - залишення позову без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись положеннями ст. ст. 205, 240, 241, 243, 248, 256, 264, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Дніпровського районного суду м. Києва (вул. Пластова, буд. 3, м. Київ, 02105) про поновлення на роботі - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 цього Кодексу. Оскарження ухвали суду, яка не передбачена статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Біленський О.О.