Справа № 160/14316/21
Суддя: Дурасова Ю.В.
Дата ухвалення: 2025-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

29 травня 2025 року м. Дніпросправа № 160/14316/21

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Дурасової Ю.В. (доповідач),

суддів: Божко Л.А., Лукманової О.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.09.2024 року (головуючий суддя Єфанова О.В.)

в адміністративній справі №160/14316/21 за позовом Державного підприємства "Підприємство державної кримінально-виконавчої служби України №34" до відповідача Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Державне підприємство "Підприємство державної кримінально-виконавчої служби України №34", звернувся 18.08.2021 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до відповідача Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якому просив:

- визнати протиправними дії ГУ ДПС у Дніпропетровській області щодо спрямування поточних платежів у системі електронного адміністрування податку на додану вартість в погашення податкового боргу в сумі 1 199 653,60 грн. за податковими деклараціями з податку на додану вартість за період з березня 2016 року по грудень 2017 року включно та нараховані на цей податковий борг штрафні санкцій та пеню;

- зобов`язати ГУ ДПС у Дніпропетровській області здійснити корегування даних в інтегрованій картці платника державного підприємства «ПІДПРИЄМСТВО ДКВС УКРАЇНИ (№34)», , з податку на додану вартість шляхом повернення записів про борги минулих років по деклараціям з податку на додану вартість за період з березня 2016 року по грудень 2017 року включно та здійснити виключення нарахованої пені в сумі 511 288,77 грн. та пені, донарахованої у минулих роках, в сумі 549 146,4 грн.;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 30.03.2021 р. № про застосування штрафу в розмірі 25% у сумі 299 913,40 грн. за платежем «податок на додану вартість» за порушення строку сплати суми грошового зобов`язання, прийняте ГУ ДПС у Дніпропетровській області.

В обґрунтування позову зазначено, що податкове повідомлення-рішення є протиправним, оскільки воно прийнято на підставі протиправних висновків, викладених в акті перевірки. Відповідачем було проведено камеральну перевірку строків сплати самостійно нарахованих податкових зобов`язань за податковими деклараціями зі спливом 1095 календарних днів з граничного строку подання податкових декларацій, що свідчить про протиправність в цілому оскаржуваного податкового повідомлення-рішення від 30.03.2021 року №. Позивач зазначає, що за податковими деклараціями, що є предметом цієї камеральної перевірки, вже були нараховані штрафні санкція та пеня, тому повторне донарахування за межами 1095 календарних днів, є протиправним. Зауважено, що спрямування ГУ ДПС у Дніпропетровській області грошових коштів ДП «ПІДПРИЄМСТВО ДКВС УКРАЇНИ (№34)» в СЕА ПДВ на погашення податкового боргу за судовим рішенням здійснено з порушенням п. 95.3. ст. 95 ПК України, що, на думку позивача, також свідчить про протиправність оскаржуваного податкового повідомлення-рішення від 30.03.2021 р. № та дій щодо нарахування й погашення штрафних санкцій, пені. Отже, позивач вважає, що ГУ ДПС у Дніпропетровській області протиправно здійснено нарахування штрафних санкцій на податковий борг, стягнутий за рішенням суду з рахунків платника податків, без врахування п. 113.1 ст. 113 ПК України та протиправно спрямовано поточні платежі в погашення таких штрафних санкцій, у тому числі пені минулих років. При проведенні камеральної перевірки контролюючим органом не доведено, що ДП «Підприємство ДКВС України (№34)» умисно не були сплачені узгоджені податкові зобов`язання з податку на додану вартість період з березня 2016 року по грудень 2017 року. Відповідачем було порушено право платника податків брати участь у розгляді заперечень на акт перевірки.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.10.2021, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 07.07.2022, адміністративний позов задоволено.

Постановою Верховного Суду від 01.07.2024 року касаційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України задоволено частково.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.10.2021 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 07.07.2022 у справі №160/14316/21 скасовано в частині задоволення позову про зобов`язання ГУ ДПС у Дніпропетровській області здійснити коригування даних в інтегрованій картці платника державного підприємства "Підприємство державної кримінально-виконавчої служби України №34", , з податку на додану вартість шляхом повернення записів про борги минулих років по деклараціям з податку на додану вартість за період з березня 2016 року по грудень 2017 року включно та здійснити виключення нарахованої пені в сумі 511288,77 грн. та пені, донарахованої у минулих роках, в сумі 549 146,40 грн.

У цій частині передано справу №160/14316/21 на новий розгляд до суду першої інстанції.

У решті рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.10.2021 та постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 07.07.2022 у справі №160/14316/21 залишено без змін.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.09.2024 року (після нового розгляду справи) позов задоволено.

Зобов`язано Головне управління ДПС у Дніпропетровській області здійснити корегування даних в інтегрованій картці платника Державного підприємство "Підприємство державної кримінально-виконавчої служби України (№34)", , з податку на додану вартість шляхом повернення записів про борги минулих років по деклараціям з податку на додану вартість за період з березня 2016 року по грудень 2017 року включно та здійснити виключення нарахованої пені в сумі 511288,77 грн. та пені, донарахованої у минулих роках, в сумі 549 146,4 грн.

Рішення суду першої інстанції від 30.09.2024 року обґрунтоване тим, що податковий орган повинен був здійснити корегування (зменшення) податкового боргу в сумі 1 199 653,60 грн. За податковими деклараціями з податку на додану вартість за період з березня 2016 року по грудень 2017 року включно та нараховані на цей податковий борг штрафні санкцій та пеню, а саме: виключити нараховану пеню в сумі 511288,77 грн. та пеню, донараховану у минулих роках, в сумі 549 146,4 грн. Відповідач не здійснив корегування даних в інтегрованій картці платника Державного підприємства «ПІДПРИЄМСТВО ДКВС УКРАЇНИ (№34)», , з податку на додану вартість шляхом повернення записів про борги минулих років по деклараціям з податку на додану вартість за період з березня 2016 року по грудень 2017 року включно в сумі 1 199 653,60 грн., не здійснив виключення нарахованої пені в сумі 511 288,77 грн. та пені, донарахованої у минулих роках, в сумі 549 146,4 грн. Зазначене прямо вплинуло на дату погашення та/або зарахування оплати за конкретною податковою декларацією, що привело до спотворення даних ІКП з ПДВ ДП «Підприємство ДКВС України (№34)» та безпідставного збільшення податкового боргу у справі №160/27188/21.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем подана апеляційна скарга, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.

Вказує, що погашення податкового боргу з податку на додану вартість за рахунок коштів на рахунку платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість у порядку черговості виникнення податкового боргу незалежно від напрямку сплати, визначеного платником податків, у порядку ст.87 ПКУ не суперечать нормам діючого законодавства та є правомірними. Крім того перебіг строків давності, передбачених ст. 102 ПКУ зупинявся на період запровадження карантинних обмежень - з урахуванням термінів позовної давності визначених положеннями п. 102.4 ст. 102 ПКУ, абз. десятого п. 52-2 підрозділу 10 розділу XX із змінами, внесеними згідно із Законом № 591-IX від 13.05.2020, відповідно до якого на період з 18 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину (31.07.2023), встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19). Стосовно нарахованої пені зазначає, що пеня по податку на додану вартість, яка обліковується в інтегрованій картці платника (ІКП) ДП «Підприємство ДКВСУ №34» за період з 21.10.2019 по 30.11.2021, була заявлена до стягнення до ДОАС у справі №160/27188/21. Суми податкового боргу, в тому числі і пені сплачені платником в повному обсязі в ході розгляду адміністративної справи №160/27188/21, під час оскарження судових рішень та набрання ними законної сили, в порядку п.87.9 ст.87 ПКУ, тобто у зв`язку з наявністю у платника податків податкового боргу грошові кошти в ІКС «Податковий блок» зараховані в автоматичному режимі в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків.

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження відповідно до ст. 311 КАС України.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає про наступне.

Судом першої інстанції встановлено, що Державне підприємство «Підприємство державної кримінально-виконавчої служби України (№34)» зареєстровано юридичною особою 13.03.2000 року, запис в Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено 22.10.2004 року.

На підставі підпункту 19-1.1 пункту 19-1 статті 19, підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 розділу І Податкового кодексу України, у порядку підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 та статті 76 глави 8 розділу ІІ Податкового кодексу України проведено камеральну перевірку ДП «Підприємство державної кримінально-виконавчої служби України (№34)» з питання своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на додану вартість за 2016-2017 роки.

За наслідками перевірки складено акт від 15.02.2021 року №1975/04-36-18-12/08679712.

У висновку акту перевірки вказано, що дані камеральної перевірки свідчать про несвоєчасну сплату ДП «Підприємство державної кримінально-виконавчої служби України (№34)» узгодженої суми податкового зобов`язання у зв`язку з несвоєчасним поданням платіжного доручення до установи банку.

На підставі акту перевірки від 15.02.2021 року №1975/04-36-18-12/08679712 відповідачем сформовано податкове повідомлення-рішення форми «Ш» від 30.03.2021 року №, яким за затримку на 1331, 1213, 1397, 1301, 1320, 1244, 1386, 1393, 1123, 1395, 1364, 1153, 1334, 1243, 1181, 1364, 1211, 1272, 1423, 1242, 1333, 1274, 1150, 1334, 1181, 1092, 1362, 1369, 1119, 1211, 1303, 1180, 1212 календарних днів сплати/зарахування банком або органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів/за несплату (неперерахування) фізичною особою грошового зобов`язання/податків/авансових внесків єдиного податку в сумі 299913,40 грн. зобов`язано сплатити штраф у розмірі 25% у сумі 299913,40 грн. за платежем податок на додану вартість.

Позивач вважає протиправним податкове повідомлення-рішення форми «Ш» від 30.03.2021 року №.

При цьому, в постанові Верховного Суду від 01.07.2024 року зазначено, що «Суд першої інстанції констатував, що дієвим способом захисту порушених прав платника податку, у разі вчинення контролюючим органом протиправних дій щодо даних ІКП є зобов`язання відповідача здійснити корегування в інформаційній системі органів ДПС з метою відновлення даних, що існували до вчинення контролюючим органом протиправний дій.

У свою чергу, судове рішення апеляційного суду не містить правової оцінки правовідносин у цій частині та перевірки правильності застосування судом першої інстанції норм матеріального права.

Суд касаційної інстанції не може залишити поза увагою доводи заявника касаційної скарги щодо необхідності встановлення фактичних обставин справи та надання їм належної оцінки, ураховуючи аргументи, що пеня, яка обліковується в ІКП за період з 21.10.2019 по 30.11.2021, є предметом розгляду в судовій справі №160/27188/21 про стягнення коштів з рахунків позивача в установах банків.» Суд першої інстанції позов задовольнив.

Досліджуючи правильність прийняття судом першої інстанції рішення, колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне дослідити ряд норм законодавства, що регулюють дані правовідносини та обставини справи.

Так, стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Отже, суб`єкти владних повноважень (до яких відноситься відповідач) мають діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином межі дій відповідача чітко визначені Конституцією та законами України.

За змістом підпункту 14.1.162 пункту 14.1 статті 14 ПК України (у редакції, яка діяла до 01.01.2017 року) пеня - сума коштів у вигляді відсотків, нарахованих на суми грошових зобов`язань, не сплачених у встановлені законодавством строки.

Після змін, внесених до ПК України Законом № 1797-VIII від 21 грудня 2016 (набрав чинності 01 січня 2017 року), визначене у підпункті 14.1.162 пункту 14.1 статті 14 поняття пені визначається як сума коштів у вигляді відсотків, нарахована на суми грошових зобов`язань у встановлених цим Кодексом випадках та не сплачена у встановлені законодавством строки.

Згідно з підпунктом 14.1.39 пункту 14.1 статті 14 ПК України грошовим зобов`язанням платника податків є сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Відповідно до підпункту 14.1.156 пункту 14.1 статті 14 ПК України податковим зобов`язанням є сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк).

Наказом Міністерства доходів і зборів України від 05.12.2013 року №765 (втратив чинність на підставі наказу Міністерства фінансів України № 422 від 07.04.2016 року) було затверджено Порядок ведення органами Міністерства доходів і зборів України оперативного обліку податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, інших платежів, які сплачуються під час митного оформлення товарів (Порядок № 765), який передбачав, що з метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску територіальними органами Міндоходів відкриваються інтегровані картки платників за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися платниками, а для обліку сум передоплати - за кожним платником (пункт 1 розділу ІІ).

Наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 року №422 визнано таким, що втратив чинність, Порядок №765 та затверджено новий Порядок ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (Порядок № 422).

Пункт 2 розділу І Порядку № 422 встановлює наступні визначення:

- інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами;

- облікова операція - дія в ІКП, яка призводить до змін облікових показників;

- облікові показники - показники, що інтегруються в процесі ведення оперативного обліку;

- оперативний облік - процес відображення, систематизації та узагальнення первинних показників через їх перетворення в облікові показники в ІКП;

- первинні документи - документи, що складені платниками податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску та/або органами ДФС, іншими органами влади згідно з чинним законодавством (податкові декларації, митні декларації, аркуші коригування, уточнюючі розрахунки, податкові повідомлення-рішення, рішення контролюючого органу, вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску, судові рішення, рішення про розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу), інформація органів Державної казначейської служби України про надходження податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів та єдиного внеску тощо);

- первинні показники - показники, що містяться у первинних документах та є визначальними для характеристики процесів адміністрування податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів та єдиного внеску.

Відповідно до пунктів 3-5 розділу І Порядку № 422 оперативний облік податків і зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску здійснюється органами ДФС в інформаційній системі органів ДФС.

Відповідальними за достовірність відображення в інформаційній системі органів ДФС первинних показників є працівники структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи.

Контроль достовірності первинних показників за податками і зборами, митними та іншими платежами до бюджетів та єдиним внеском здійснюється керівниками структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи.

Загальний контроль за достовірністю відображення в ІКП облікових показників забезпечується підрозділом, який здійснює облік платежів та інших надходжень.

Дії працівників органів ДФС при відображенні в інформаційній системі органів ДФС первинних показників фіксуються із зазначенням ідентифікатора користувача, дати та часу дії.

При виявленні некоректних базових записів структурними підрозділами за напрямами роботи готується коригуючий документ з обов`язковим посиланням на первинний документ, показники якого виправляються. Коригування даних в інформаційній системі органів ДФС здійснюється підрозділами, відповідальними за введення таких даних з первинних документів, за поточною датою.

У разі необхідності коригування облікових показників ІКП у ручному режимі таке коригування здійснюється виключно за рішенням керівника (заступника керівника) органу ДФС, підготовленим відповідним структурним підрозділом за напрямом роботи.

Аналогічні приписи містить Порядок ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 12.01.2021 року № 5, чинний з 05.04.2021 року.

Метою ведення оперативного обліку і складання звітності податкових органів є забезпечення користувачів повною, достовірною та неупередженою інформацією щодо стану розрахунків платників з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування для прийняття оптимальних управлінських рішень.

Відображення/занесення первинних показників у підсистемах інформаційної системи здійснюється працівниками структурних підрозділів територіальних органів ДПС за напрямами роботи.

До ІКП вноситься в тому числі інформація щодо початку/продовження адміністративного або судового оскарження податкового повідомлення-рішення, під час якої нарахована сума податків вважається неузгодженою, а в ІКП відображаються облікові показники (операції) щодо її виключення.

Також до ІКП вноситься інформація про результати адміністративного або судового оскарження податкового повідомлення-рішення і встановлено порядок дій контролюючого органу в залежності від результату відповідного оскарження.

Статтею 42-1 ПК України, якою Кодекс доповнено згідно із Законом № 1797-VIII від 21.12.2016 року (набрав чинності з 01.01.2017 року), передбачено, що електронний кабінет забезпечує можливість реалізації платниками податків прав та обов`язків, визначених цим Кодексом та нормативно-правовими актами, що прийняті на підставі та на виконання цього Кодексу, законами з питань митної справи, в тому числі, шляхом: перегляду в режимі реального часу інформації про платника податків, що збирається, використовується та формується контролюючими органами у зв`язку з обліком платників податків та адмініструванням податків, зборів, митних платежів, здійсненням податкового контролю, в тому числі дані оперативного обліку податків та зборів (у тому числі дані інтегрованих карток платників податків), дані системи електронного адміністрування податку на додану вартість, дані системи електронного адміністрування реалізації пального, а також одержання такої інформації у вигляді документа, який формується автоматизовано шляхом вивантаження відповідної інформації з електронного кабінету із накладенням електронного підпису посадової особи контролюючого органу та печатки контролюючого органу.

Порядок функціонування електронного кабінету затверджений наказом Міністерства фінансів України від 14.07.2017 року № 637 (Порядок № 637).

Відповідно до пункту 3 розділу ІІ Порядку № 637 електронний кабінет в процесі функціонування взаємодіє з іншими інформаційно-телекомунікаційними системами ДПС.

Таким чином, відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань створює певні наслідки для платника та наявність в останнього матеріально-правового інтересу, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом.

Аналіз зазначених норм законодавства свідчить про те, що пеня є одним із видів фінансової відповідальності платника податків за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства.

Відповідно до положень ПК України, чинних на час спірних правовідносин, прийняття контролюючим органом окремого рішення про нарахування пені не передбачалось, натомість суми пені нараховувалися платнику податків шляхом внесення відповідних облікових показників до інтегрованої картки.

Подібна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 13.02.2018 року у справі № 816/2042/16, від 02.10.2018 року у справі № 816/2220/17, від 20.12.2018 року у справі № 818/326/17, від 19.02.2019 у справі №825/999/17, від 26.02.2019 у справі №805/4374/15-а, від 17.06.2021 у справі №520/7599/19.

Верховний Суд у постанові від 19.02.2019 у справі №825/999/17 дійшов висновку, що при визначенні питання про правомірність нарахування платнику податків пені належним способом захисту, що відносить порушені права, є коригування в інформаційній системі органів ДФС даних інтегрованої картки шляхом виключення неправомірно нарахованих сум пені.

Верховний Суд у постанові від 17.01.2024 року у справі № 440/1460/19 зазначає, якщо узагальнити зазначені правові висновки Верховного Суду, аналіз положень Порядку №422 свідчить про те, що відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань створює певні наслідки для платника податків та наявність у останнього матеріально-правового інтересу, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом.

При визначенні питання про правомірність нарахування платнику податків пені належним способом захисту, що відновить порушені права, є коригування в інформаційній системі органів ДФС даних інтегрованої картки шляхом виключення неправомірно нарахованих сум пені.

Таким чином, оскільки судом встановлено порушення права Позивача в результаті протиправних дій ГУ ДПС у Дніпропетровській області щодо спрямування поточних платежів у системі електронного адміністрування податку на додану вартість в погашення податкового боргу в сумі 1 199 653,60 грн. за податковими деклараціями з податку на додану вартість за період з березня 2016 року по грудень 2017 року включно та нараховані на цей податковий борг штрафні санкцій та пеню, належним способом захисту, що відновить порушені права, є саме коригування в інформаційній системі органів ДПС даних інтегрованої картки шляхом виключення неправомірно нарахованих сум пені, в незалежності від сплати платником податку такої сумі пені, чи (або) проведеного контролюючим органом в ІКП коригування нарахованої пені, шляхом її погашення.

Щодо доводів Відповідача, що пеня, яка обліковується в ІКП за період з 21.10.2019 по 30.11.2021, є предметом розгляду в судовій справі №160/27188/21 про стягнення коштів з рахунків позивача в установах банків, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає наступне.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.12.2022р. у справі №160/27188/21 позовні вимоги задоволено, стягнуто з Державного підприємства «Підприємство державної кримінально-виконавчої служби України №34» до бюджету у розмірі 4 385 790,22 гривень шляхом стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, що обслуговують такого платника податків.

Так, відповідно до уточнених позовних вимог, станом на дату розгляду справи обліковується податковий борг у загальній сумі 4 385 790,22 грн, основний платіж 3 499 957 грн, штрафна санкція 122 128,13 грн, пеня 763 704,84 грн.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 11.01.2024 року у справі № 160/27188/21 апеляційну скаргу задоволено, рішення скасовано, позовні вимоги задоволено частково, стягнуто суму боргу у розмірі 3 599 987,22грн., у тому числі податкові зобов`язання задекларовані платником самостійно 2 796 061 грн., штрафні санкції 56 144,59 грн., пеня 747 784,6 грн..

Тобто матеріалами справи підтверджується списання пені в розмірі 15 919,4 грн.

При цьому, суд не вирішує питання зарахування сум платежів та виконання рішень судів у справах №160/5225/19, №160/2463/20, №160/8340/20, не може відкоригувати показники спрямованих платежів, вирішити питання правильності виконання рішень судів в інших справах та надати правову оцінку правомірності нарахувань пені.

Крім того, Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.10.2021 року у справа № 160/14316/21 вступило в силу 07.07.2022 р. після перегляду справи в апеляційній інстанцій.

Згідно ч. 2, 3 ст. 14 КАС України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Отже, в силу ч. 2, 3 ст. 14 КАС України податковий орган повинен був здійснити корегування (зменшення) податкового боргу в сумі 1 199 653,60 грн. за податковими деклараціями з податку на додану вартість за період з березня 2016 року по грудень 2017 року включно та нараховані на цей податковий борг штрафні санкцій та пеню, а саме:

виключити нараховану пеню в сумі 511 288,77 грн. та пеню, донараховану у минулих роках, в сумі 549 146,4 грн.

Однак контролюючий орган не здійснив корегування даних в інтегрованій картці платника Державного підприємства «ПІДПРИЄМСТВО ДКВС УКРАЇНИ (№34)», , з податку на додану вартість шляхом повернення записів про борги минулих років по деклараціям з податку на додану вартість за період з березня 2016 року по грудень 2017 року включно в сумі 1 199 653,60 грн., не здійснив виключення нарахованої пені в сумі 511 288,77 грн. та пені, донарахованої у минулих роках, в сумі 549 146,4 грн.

Зазначене прямо вплинуло на дату погашення та/або зарахування оплати за конкретною податковою декларацією, що привело до спотворення даних ІКП з ПДВ ДП «Підприємство ДКВС України (№34)» та безпідставного збільшення податкового боргу у справі №160/27188/21.

Отже, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позову.

Вищезазначене є мотивом для відхилення судом апеляційної інстанції аргументів, викладених в апеляційній скарзі, оскільки аргументи відповідача спростовуються доводами, викладеними позивачем та нормами законодавства України, що регулює дані правовідносини.

Доводи апеляційної скарги не спростовують правове обґрунтування, покладене в основу рішення суду першої інстанції, тому не можуть бути підставою для його скасування.

Керуючись 241-245, 250, 315, 316, 321, 322, 327, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.09.2024 року- залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття 29.05.2025 та може бути оскаржена до Верховного Суду в силу ст. 328 КАС України протягом 30 днів згідно ст. 329 КАС України з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Головуючий - суддя Ю. В. Дурасова

суддя Л.А. Божко

суддя О.М. Лукманова