Справа № 340/5492/24
Суддя: Г.П. КАЗАНЧУК
Дата ухвалення: 2025-06-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

17 червня 2025 року м. Кропивницький Справа № 340/5492/24

Кіровоградьский окружний адміністративний суд у складі:

судді Казанчук Г.П., секретаря судового засідання Бакшеєвої М.В.

представника ІНФОРМАЦІЯ_1 Плуталова В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про забезпечення доказів до ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

УСТАНОВИВ:

20.08.2024 до Кіровоградського окружного адміністративного суду звернувся Філоненко Юрій Михайлович в інтересах ОСОБА_1 (надалі позивач) до подання позовної заяви із заявою про забезпечення доказів шляхом витребування у ІНФОРМАЦІЯ_1 картки обстеження та медичного огляду тощо ІНФОРМАЦІЯ_2 відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 РНОКПП НОМЕР_1 та картки обстеження та медичного огляду.

Вказаній заяві за наслідками автоматизованого розподілу між суддями присвоєно номер судової справи 340/5492/24 та головуючим суддею визначено суддю Савонюка М.Я.

Рух заяви:

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 21.08.2024 заяву про забезпечення доказів повернуто заявнику без розгляду.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 27.11.2024 ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 21.08.2024 скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду заяви про забезпечення доказів.

12.12.2024 справа №340/5492/24 повернулася до Кіровоградського окружного адміністративного суду після апеляційного розгляду та відповідною ухвалою від 12.12.2024 суддя Савонюка М.Я прийняв її до розгляду.

Ухвалою від 17.12.2024 відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про забезпечення доказів до подання позовної заяви.

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Третій апеляційний адміністративний суд постановою від 22.04.2025 апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнив, ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 17.12.2024 в справі № 340/5492/24 скасував, а справу направив до Кіровоградського окружного адміністративного суду для продовження розгляду заяви про забезпечення доказів.

Після повернення справи до Кіровоградського окружного адміністративного суду після апеляційного розгляду, на підставі протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 05.06.2025, справу передано для розгляду головуючому судді Савонюку М.Я.

Відповідно до наказу голови Кіровоградського окружного адміністративного суду, суддя Савонюк М.Я. з 04.06.2025 по 08.06.2025 не здійснював судочинство у зв`язку з перебуванням у відрядженні.

Ухвалою від 09.06.2025 суддя Савонюк М.Я. прийняв заяву про забезпечення доказів до розгляду, судове засідання по справі №340/5492/24 призначено на 12.06.2025 об 11 год. 00 хв.

12.06.2025 від заявника надійшла заява про відвід головуючому судді Савонюку М.Я. Кіровоградський окружний адміністративний суд ухвалою від 12.06.2025 задовольнив заяву ОСОБА_1 та ухвалив відвести головуючого суддю Савонюка М.Я. від участі у розгляді справи №340/5492/24 за заявою ОСОБА_1 про забезпечення доказів до ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Справу №340/5492/24 передано до відділу організаційного забезпечення та контролю (канцелярії) суду для здійснення подальшого розподілу справи в порядку статті 31 КАС України.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу справи між суддями від 13.06.2025 головуючою суддею визначено суддю Казанчук Г.П.

Ухвалою від 13.06.2025 суддя Казанчук Г.П. прийняла заяву про забезпечення доказів до розгляду, судове засідання по справі №340/5492/24 призначила на 17.06.2025 об 10 год. 00 хв., в межах п`яти днів з дня її надходження до суду, як передбачено частиною 2 статті 117 КАС України. Запропоновано ОСОБА_1 надати письмове пояснення щодо підтвердження відмови ІНФОРМАЦІЯ_4 19.09.2024 року.

17.06.2025 року завідувачем сектору прийому та формування електронної судової справи відділу організаційного забезпечення та контролю суду об 09 год. 30 хв. від представника позивача Філоненка Ю.М. було прийнято клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з тим, що позивач перебуває на лікуванні поза мажами Кіровоградської області, а тому фізично не може з`явитись до суду в такий короткий час. Дане клопотання зареєстровано в Діловодстві спеціалізованого суду за вхідним номером 18407/25.

У довідці завідувача сектору прийому та формування електронної судово справи відділу діловодства від 17.06.2025 року вказано, що клопотання подано особисто представником заявника - Філоненком Ю.М.

Вимоги ухвали судді від 13.06.2025 року в частині надання пояснень не виконані.

У судове засідання ні заявник, ні його представник не з`явились.

Водночас, в судове засідання судом з`явився представник ІНФОРМАЦІЯ_2 , який висловив свою позицію щодо вказаного клопотання, подавши письмову заяву.

За наслідком розгляду клопотання представника заявника, суд за усною ухвалою вирішив продовжити розгляд клопотання про забезпечення доказів за наявною явкою, з огляду на наступне.

Відповідно до частини 3 статті 126 КАС України повістка повинна бути вручена не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, крім випадку, коли повістка вручається безпосередньо в суді.

Якщо для розгляду окремих категорій справ, заяв або клопотань учасників справи цим Кодексом встановлено строк розгляду менше десяти днів, повістка має бути вручена у строк, достатній для прибуття особи до суду для участі в судовому засіданні.

Відповідно до частини 2 статті 117 КАС України заява розглядається не пізніше п`яти днів з дня її надходження до суду.

Як зазначено судом вище, матеріали заяви ОСОБА_1 про забезпечення доказів до подання позовної заяви (справа №340/5492/24) передано головуючій судді Казанчук Г.П. 13.06.2025 згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу справи між суддями, яка того ж дня ухвалою від 13.06.2025 прийняла заяву про забезпечення доказів до розгляду, а судове засідання призначила на 17.06.2025 об 10 год. 00 хв.

Тобто, розгляд клопотання призначено у межах п`яти днів з дня її надходження до судді, як то передбачено частиною 2 статті 117 КАС України.

Враховуючи скорочені строки розгляду заяви та відсутність у позивача Електронного кабінету, вказану ухвалу судді разом з повісткою направлено в електронному вигляді через систему «Електронний суд» в Електронний кабінет представника позивача та згідно довідки від 13.06.2025 їх доставлено до Електронного кабінету останнього 13.06.2025 об 16 год. 21 хв.

Таким чином повістка вручена у строк, достатній для прибуття особи до суду для участі в судовому засіданні у відповідності до частини 3 статті 126 КАС України.

Окрім цього, згідно довідки завідувачем сектору клопотання про відкладення розгляду справи здано особисто представником позивача Філоненком Ю.М. Отже, представник позивача був присутній у приміщенні Кіровоградського окружного адміністративного суду 17.06.2025 року, проте в судове засідання не з`явився. При цьому, жодної інформації щодо неможливості представника позивача приймати участь під час розгляду заяви про забезпечення доказів до подання позовної заяви, матеріали справи не містять.

При цьому, суд зазначає наступне.

Впровадження підсистеми електронного суду, передбаченого розділом ХІ Положення про автоматизовану систему документообігу, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.1.2020 №30 вказано, що складовою (модулем) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС) є усі документи по справі.

У зв`язку із поступовим запровадженням ЄСІТС на суди покладено обов`язок щодо скасування документів з огляду на необхідність запровадження створення, ведення судової справи в електронній формі та її дистанційного витребування судами апеляційної чи касаційної інстанції.

Тобто, 20.08.2024 року під час звернення ОСОБА_2 в Кіровоградському окружному адміністративному суді проводилось сканування усіх матеріалів та клопотань. Так, зокрема, в електронному файлі матеріалів №340/5492/24, збереженому 20.08.2024 року о 10:54:49, міститься відстанована копія заяви про забезпечення доказів, на якій наявний лише підпис ОСОБА_2 . Дата та прізвище підписанта надруковано комп`ютерним шляхом.

Тобто, огляд відстакованої копія заяви свідчить про відсутність підпису ОСОБА_1 на ній (а.с.118). При цьому, наявний акт працівників суду щодо відсутності примірника довіреності. Вказане стало підставою для винесення суддею Савонюком М.Я. ухвали від 21.08.2024 року про повернення заявнику без розгляду заяву про забезпечення доказів.

В матеріалах справи є заява ОСОБА_2 про ознайомлення із матеріалами справи від 06.09.2024 року.

При цьому, в матеріалах справи наявна заява про забезпечення доказів на якій мають підписи як заявника так і його представника. При цьому, прізвище представника заявника надруковане, а прізвище самого заявника виконано рукописно.

При цьому, суд зазначає, про те, що вказана розбіжність може свідчити про вчинення недоброчесних дій.

Також суд звертає увагу, що заявник ОСОБА_1 має представника Філоненка Ю.М., який за результатами дослідження матеріалів справи, активно здійснює представництво у межах цієї заяви, зокрема, подає процесуальні документи, а отже, участь останнього в судовому засіданні є цілком можливою. Закон не вимагає обов`язкової особистої присутності позивача (заявника) у справах про забезпечення доказів, адже згідно з частинними 1 та 2 статті 55 КАС України особа може діяти через представника.

Оскільки суд не визнавав явку заявника у розгляді заяви обов`язковою, а тому його участь у судовому засіданні, призначеному на 17.06.2025 не є обов`язковою.

Відповідно до частини 3 статті 117 КАС України неявка заявника або інших осіб, які можуть бути учасниками справи, не перешкоджає розгляду заяви.

Таким чином, враховуючи, що сторони були належним чином повідомлений про дату та час судового засідання; строк для розгляду заяви є скороченим і імперативно визначеним законом; в судове засідання з`явився представника ІНФОРМАЦІЯ_2 , а представник позивача, будучи в приміщенні суду, не скористався своїм правом на участь у засіданні, без наведення поважних причин, тому суд дійшов до висновку, що відсутні об`єктивні підстави для відкладення розгляду заяви про забезпечення доказів на термін, який знаходиться поза встановлений законодавством строк.

У судовому засіданні представник ІНФОРМАЦІЯ_2 надав як письмові, так і усні пояснення щодо заяви ОСОБА_1 про забезпечення доказів до подання позовної заяви. Вказавши, що матеріали проходження ОСОБА_1 ВЛК продовжують знаходитись у ТЦК, при цьому, жодних обставин, які б зумовлювали знищення таких матеріалів не має. Більш того, суду для огляду надані оригінали проходження ОСОБА_1 ВЛК. Оглянувши, які суд зазначає, про наявність підпису ОСОБА_1 як на картці обстеження та медичного огляду так і на довідці ВЛК від 17.07.2024 року №3720. При цьому, представник ТЦК вказав про вручення примірника довідки ВЛК від 17.07.2024 року ОСОБА_1 (а.с.116-117).

Крім того, представник зазначив, що подана позивачем заява про забезпечення доказів не містить жодних доказів, що засіб доказування може бути втрачений або збирання чи подання відповідних доказів стане згодом неможливим або утрудненим, а відтак вважає, що вказана заява є необґрунтованою та такою, що задоволенню не підлягає.

Надаючи правову оцінку поданій заяві про забезпечення доказів до подання позовної заяви, дослідивши матеріали справи та заслухавши пояснення представника ІНФОРМАЦІЯ_2 , суд зазначає наступне.

За приписами частин першої, другої статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з положеннями частин першої, другої та четвертої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Порядок подання доказів регламентований статтею 79 КАС України, у частинах першій - третій, десятій якої зазначено, що учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом із поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не визначено цим Кодексом, подаються через канцелярію суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи.

За правилами частин першої, третьої, четвертої статті 80 КАС України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.

Суд може витребувати докази також до подання позову в порядку, встановленому статтями 114-117 цього Кодексу.

Частинами першою, другою статті 114 КАС України встановлено, що суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання чи подання відповідних доказів стане згодом неможливим або утрудненим.

Заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви.

За результатами розгляду заяви про забезпечення доказів суд постановляє ухвалу про задоволення чи відмову у задоволенні заяви. У разі задоволення заяви суд в ухвалі зазначає доказ, а також дії, що необхідно вчинити для його забезпечення. Ухвала про забезпечення доказів (крім забезпечення доказів шляхом допиту свідків, призначення експертизи, огляду доказів) є виконавчим документом та виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень (частини п`ята, шоста, дев`ята статті 117 КАС України).

Юридичний аналіз вищенаведених процесуальних норм засвідчує, що Кодекс адміністративного судочинства України з достатньою чіткістю та передбачуваністю унормовує порядок доказування, подання та витребування доказів у адміністративних справах.

Зокрема встановлює, що, за загальним правилом, докази подаються до суду учасниками справи разом із заявами по суті справи, або, якщо інше не визначено Кодексом адміністративного судочинства України, через канцелярію суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи.

У разі ж неможливості самостійно надати докази, такі можуть бути витребувані судом на підставі відповідного клопотання учасника справи або до подання позову в порядку, встановленому статтями 114-117 КАС України, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання чи подання відповідних доказів стане згодом неможливим або утрудненим.

Отже, можливість витребування доказів в порядку їх забезпечення процесуальний закон пов`язує виключно з існуванням загрози втрати засобу доказування або загрози утруднення чи неможливості збирання чи подання відповідних доказів, які стосуються предмету доказування у справі.

Верховний Суд в ухвалі від 02.05.2019 у справі №Зд/9901/2/19 (провадження № Зд/9901/2/19) вже викладав висновки щодо застосування вищенаведених норм й зазначав, що процесуальний механізм забезпечення доказів, зокрема шляхом їх витребування, призначений для того, щоб отримати/зберегти ті докази, щодо яких існують достатні підстави вважати, що з часом їх може бути безповоротно втрачено.

Представник ТЦК, навів правову позицію і про те, що забезпечення позову це не тільки спосіб здобути докази, які стосуються предмету доказування і мають значення/потрібні для вирішення справи, але насамперед спосіб одночасно запобігти їх ймовірній втраті у майбутньому. Щодо останнього, то ризик такої втрати повинен ґрунтуватися на об`єктивних фактах і тільки в сукупності усіх наведених умов суд може вжити заходів для забезпечення доказів.

Заявлені ж ОСОБА_1 вимоги про забезпечення доказів шляхом їх витребування у осіб, які, на думку заявника, такими доказами володіють, не ґрунтуються на обставинах об`єктивного характеру, що могли б давати підстави стверджувати про існування реальної загрози втрати таких доказів, їх знищення або унеможливлення чи утруднення їх збирання і подання у майбутньому, після звернення до адміністративного суду з відповідним позовом.

Доводи, наведені заявником, не свідчать про наявність ризику втрати доказів у майбутньому чи їх знищення, не переконують, що може виникнути обставина, яка утруднює їх збирання та подання до суду в загальному порядку й не обмежує заявника у праві подати відповідне клопотання про витребування цих самих доказів у порядку, встановленому статтею 80 КАС України, із зазначенням причин неможливості зробити це самостійно.

Суд підкреслює, що заявник не надав доказів отримання від ІНФОРМАЦІЯ_1 відмови у наданні затребуваних доказів.

Відповідно до наявної у матеріалах справи інформації, ОСОБА_1 17.07.2024 ознайомлений з результатами медичного огляду, про що свідчить його особистий підпис у карті обстеження.

Також суд звертає увагу, що в Україні працює Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів. Вказаний Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів є інформаційно-комунікаційною системою, призначеною для збирання, зберігання, обробки та використання даних про призовників, військовозобов`язаних та резервістів, створена для забезпечення військового обліку громадян України.

З аналізу статей 3 та 7 Закону України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервісті» до реєстру в обов`язковому порядку вноситься, обробляється та зберігається інформація/ відомості про результати медичних оглядів, що проводяться з метою визначення придатності до виконання військового обов`язку.

Відповідно до статті 9 Закону України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів» призовник, військовозобов`язаний та резервіст має право отримувати відомості про себе, внесені до Реєстру, в тому числі через електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста.

Отже, і ОСОБА_1 не позбавлений такого права на отримання відомостей про себе, внесені до Реєстру, в тому числі через електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста.

Також представником ІНФОРМАЦІЯ_1 в судовому засідання надані суду копії довідки ВЛК №3720 від 17.07.2024 та копію картки обстеження та медичного огляду ОСОБА_1 .

Таким чином, оцінивши обставини справи, доводи заяви представника ОСОБА_1 про забезпечення доказів до подання позову, а також надані у судовому засіданні докази, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви, з огляду на таке.

Відповідно до частини 1 статті 116 КАС України, з метою забезпечення доказів особа, яка має намір звернутися до адміністративного суду, має право подати заяву про забезпечення доказів до подання позовної заяви, якщо є побоювання, що подати або використати докази буде неможливо чи утруднено у майбутньому.

У судовому засіданні представником ІНФОРМАЦІЯ_1 надано суду: копію довідки ВЛК № 3720 від 17.07.2024; копію картки обстеження та медичного огляду ОСОБА_1 .

Наявність цих документів підтверджує, що вони не були втрачені, знищені чи приховані, а навпаки зберігаються у відповідному державному органі та можуть бути витребувані судом у межах розгляду справи за загальними правилами доказування, встановленими КАС України.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи, відповідні документи створено ще в липні 2024 року та зберігаються у розпорядженні ІНФОРМАЦІЯ_2 майже більше року, що свідчить про відсутність ризику їх втрати, зникнення або утруднення у подальшому отриманні.

Інститут забезпечення доказів у правовій системі є важливим механізмом, який гарантує можливість саме збереження доказів, які слід буде використовувати під час розгляду справи по суті. Доказування в адміністративному судочинстві є чинником, який здатний забезпечити поєднання високої ефективності правозастосування із неухильним додержанням прав і свобод приватної особи під час вирішення публічно-правового спору.

Отже, доказування це діяльність адміністративного суду, учасників розгляду адміністративної справи, інших заінтересованих осіб із збирання (подання, витребування, забезпечення), дослідження (перевірки, огляду) й оцінки доказів у порядку, встановленому у КАС України.

Метою доказування в адміністративному судочинстві є встановлення істини у справі.

Водночас, згідно системи Діловодства спеціалізованого суду Кіровоградського окружного адміністративного суду з липня 2024 року по 17 червня 2025 року відсутня інформація про звернення ОСОБА_1 із позовом щодо оскарження довідки ВЛК від 17.07.2024 року. При цьому, суд звертає увагу, що строк оскарження довідки ВЛК, за нормами статті 122 КАС України становить шість місяців, які вже спливли.

Тобто, майже протягом року, до суду не надходив спір щодо оскарження дій чи бездіяльності ТЦК чи оскарження довідки ВЛК від 17.07.2024 року.

Відтак, твердження заявника про наявність підстав для забезпечення доказів є необґрунтованими, а обставини справи не свідчать про існування загрози неможливості або утруднення у використанні таких доказів у майбутньому під час розгляду адміністративної справи по суті.

У зв`язку з наведеним, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню, оскільки не доведено наявність підстав, передбачених частиною 1 статті 116 КАС України.

Керуючись статтями 114, 115, 117, 256, 266, 295 КАС України, суд,

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволені заяви про забезпечення доказів до подання позовної заяви.

Копію ухвали суду невідкладно надіслати учасникам розгляду заяви.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду у 15 - денний строк, встановлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. КАЗАНЧУК