Справа № 826/6362/16
Суддя: О.Р. Гресько
Дата ухвалення: 2025-06-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
17 червня 2025 року м. Рівне№826/6362/16
Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Греська О.Р., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом
Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Київської міської ради, в якій просить суд скасувати пункти 1, 2, 4.1, 7 рішення Київської міської ради Про деякі питання розміщення тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності в м. Києві від 17.03.2016 № 237/237.
Ухвалою судді Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.04.2016 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі.
Законом України №2825-IX від 13.12.2022, що набрав чинності 15.12.2022, ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва.
Згідно з розділом II Прикінцеві та перехідні положення цього Закону, адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду, але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України.
На виконання вказаного положення Державна судова адміністрація України наказом №399 від 16.09.2024 затвердила Порядок передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва.
Відповідно до цього Порядку, 08.11.2024 здійснено пакетний автоматизований розподіл судових справ, за яким Рівненському окружному адміністративному суду, з урахуванням навантаження та за принципом випадковості, визначено до передачі 460 справ.
Наказом в.о. керівника апарату Київського окружного адміністративного суду №45-0д/ка від 31.12.2024, затверджено графік передачі справ, відповідно до якого справи передані Рівненському окружному адміністративному суду 14.02.2025.
На виконання рішення зборів суддів Рівненського окружного адміністративного суду (протокол №3 від 21.11.2024 та №4 від 13.12.2024), комісією прийнято справи, а Відділом документального забезпечення проведено їх реєстрацію та автоматизований розподіл.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду справи №826/6362/16 визначено суддю Греська О.Р.
Ухвалою від 25.03.2025 прийнято до провадження адміністративну справу №826/6362/16 за позовом Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, - Київське обласне територіальне відділення Антимонопольного комітету України, про скасування пунктів 1, 2, 4.1, 7 рішення від 17.03.2016 №237/237. Розгляд справи вирішено здійснювати суддею одноособово в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Однак, після прийняття позовної заяви до провадження, судом було з`ясовано що предметом спору у даній справі є правомірність пунктів 1, 2, 4.1, 7 рішення Київської міської ради Про деякі питання розміщення тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності в м. Києві від 17.03.2016 № 237/237.
Як зазначив Вищий адміністративний суд України в Інформаційному листі від 01.06.2010 №781/11/13-10 "Щодо застосування окремих норм матеріального права під час розгляду адміністративних справ", юридична наука визначає, що нормативно-правові акти - це правові акти управління, які встановлюють, змінюють, припиняють (скасовують) правові норми. Нормативно-правові акти містять адміністративно-правові норми, які встановлюють загальні правила регулювання однотипних відносин у сфері виконавчої влади, розраховані на тривале застосування. Вони встановлюють загальні правила поведінки, норми права, регламентують однотипні суспільні відносини у певних галузях і, як правило, розраховані на довгострокове та багаторазове їх застосування.
Другу групу актів за критерієм юридичної природи складають індивідуальні акти. Останні стосуються конкретних осіб та їхніх відносин. Загальною рисою, яка відрізняє індивідуальні акти управління, є їх виражений правозастосовний характер. Головною рисою таких актів є їхня конкретність, а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами адміністративного права, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань, що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата - конкретної особи або осіб; виникнення конкретних адміністративно-правових відносин, обумовлених цими актами.
З`ясування цієї обставини має істотне значення для правильного вирішення справи, оскільки нормативно-правові акти можуть бути оскаржені широким колом осіб (фізичних та юридичних), яких вони стосуються. Індивідуальні ж акти можуть бути оскаржені лише особами, безпосередні права, свободи чи охоронювані законом інтереси яких такими актами порушені.
Конституційний Суд України у рішенні від 16.04.2009 №7-рп/2009, проаналізувавши функції і повноваження органів місцевого самоврядування, врегульовані Конституцією України та іншими законами України, дійшов висновку, що органи місцевого самоврядування, вирішуючи питання місцевого значення, представляючи спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ та міст, приймають нормативні та ненормативні акти. До нормативних належать акти, які встановлюють, змінюють чи припиняють норми права, мають локальний характер, розраховані на широке коло осіб та застосовуються неодноразово, а ненормативні акти передбачають конкретні приписи, звернені до окремого суб`єкта чи юридичної особи, застосовуються одноразово і після реалізації вичерпують свою дію.
Суд вважає, що спірне рішення органу місцевого самоврядування є нормативно-правовим актом місцевого значення, який має локальний характер, розрахований на широке коло осіб та застосовується неодноразово.
Пунктом 1 частини четвертої статті 12 КАС України визначено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.
Враховуючи вищевказані положення КАС України, суд дійшов висновку про необхідність розгляду справи за правилами загального позовного провадження.
Згідно з частиною першою статті 179 КАС України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.
Суд зауважує, що особливості провадження у справах щодо оскарження нормативно-правових актів органів виконавчої влади, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування та інших суб`єктів владних повноважень врегульовано статтею 264 Кодексу адміністративного судочинства України.
Відповідно до частини четвертої статті 264 КАС України у разі відкриття провадження в адміністративній справі щодо оскарження нормативно-правового акта суд зобов`язує відповідача опублікувати оголошення про це у виданні, в якому цей акт був або мав бути офіційно оприлюднений.
Частиною 5 статті 264 КАС України передбачено, що оголошення повинно містити вимоги позивача щодо оскаржуваного акта, реквізити нормативно-правового акта, дату, час і місце судового розгляду адміністративної справи.
Оголошення має бути опубліковано не пізніш як за сім днів до підготовчого засіданняд, а у випадку, визначеному частиною десятою цієї статті, - у строк, визначений судом (частина шоста статті 264 КАС України).
Враховуючи вказане, суд вважає за необхідне зобов`язати Київську міську раду опублікувати оголошення про оскарження пунктів 1, 2, 4.1, 7 рішення Київської міської ради Про деякі питання розміщення тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності в м. Києві від 17.03.2016 № 237/237 у виданні, в якому цей акт був або мав бути офіційно оприлюднений, докази чого надати суду.
Керуючись положеннями статей 9, 12, 77, 80, 171, 179, 241, 243, 248, 257, 260, 264 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя
Відкрити загальне позовне провадження в адміністративній справі №826/6362/16.
Справа розглядатиметься одноособово суддею О.Р. Греськом.
Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання до суду відзиву на позовну заяву.
Роз`яснити відповідачу, що відповідно до частин 3, 4 статті 162 КАС України, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду. При цьому, до останнього додаються докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.
Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання до суду відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам у справі.
Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана (вручена) іншим учасникам у справі.
Повідомити суб`єкта владних повноважень за місцезнаходженням якого розглядається справа про наявні в суді матеріали, які підлягають врученню йому як стороні, та про можливість їх отримання лише безпосередньо у суді.
Зобов`язати Київську міську раду опублікувати оголошення про оскарження пунктів 1, 2, 4.1, 7 рішення Київської міської ради Про деякі питання розміщення тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності в м. Києві від 17.03.2016 № 237/237 у виданні, в якому цей акт був або мав бути офіційно оприлюднений, докази чого надати суду.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо не оскаржується, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Олег ГРЕСЬКО