Справа № 240/6684/23
Суддя: Граб Л.С.
Дата ухвалення: 2025-06-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

Справа № 240/6684/23

17 червня 2025 року м. Вінниця

Суддя-доповідач Сьомого апеляційного адміністративного суду Граб Л.С., розглянувши клопотання військової частини НОМЕР_1 про усунення недоліків апеляційної скарги на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 28 серпня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними та скасування пунктів наказів, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 28 серпня 2024 року позов задоволено частково.

Не погодившись із судовим рішенням в частині задоволення позовних вимог, відповідач оскаржив його в апеляційному порядку.

Сьомий апеляційний адміністративний суд ухвалою від 06 травня 2025 року залишив її без руху та запропонував скаржнику в десятиденний строк виконати вимоги ухвали та усунути виявлені недоліки апеляційної скарги.

19 травня 2020 року до Сьомого апеляційного адміністративного суду надійшло клопотання військової частини НОМЕР_1 про усунення недоліків апеляційної скарги, в обгрунтуванні якої зокрема зазначено, що рішення суду від 28.08.2025 на адресу військової частини не надходило. Відповідач зареєструвався в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі лише 16.01.2024. В зв`язку з опрацюванням значного обсягу документів, які надійшли до 16.01.2024, про прийняття вищевказаного рішення останній дізнався лише 28.01.2025.

Судом апеляційної інстанції, з метою отримання відомостей щодо направлення в/ч НОМЕР_1 оскаржуваного рішення, витребувано з суду першої інстанції адміністративну справу з якої з`ясовано, що остання містить довідку від 05.09.2023 про те, що судове рішення направлено відповідачу рекомендованим листом, однак інформація про отримання рішення відповідачем у справі відсутні.

В той же час, суд апеляційної інстанції не наділений повноваженнями до відкриття апеляційного провадження збирати докази у справі. Обов`язок доведення поважності пропуску строку звернення до суду покладається на апелянта.

Суд звертає увагу, що належними доказами на підтвердження дати отримання (неотримання) копії оскаржуваного судового рішення є документальне підтвердження судом першої інстанції стосовно дати направлення скаржнику оскаржуваного судового рішення, або ж, що рішення не направлялося.

Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 07 березня 2018 року по справі № 554/7661/17.

Відповідач не позбавлений можливості звернутися до суду першої інстанції з заявою про надання інформації про те, чи направлялася йому копія судового рішення та надання інформації документального підтвердження.

Варто звернути увагу і на те, що матеріали адміністративної справи містять відзив в/ч НОМЕР_1 на позовну заяву ОСОБА_1 , а відтак відповідачу було відомо, що на розгляді у Житомирському окружному адміністративному суді перебувала дана адміністративна справа.

Крім того, як вже зазначалось в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху, у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система і за умови, виконання відповідачем законодавчо встановленого обов`язку щодо реєстрації електронної адреси в ЄСІТС, останній мав би отримати копію судового рішення, в день направлення такого до ЄДРСР.

Посилання скаржника на те, що з 16.01.2024 в електронний кабінет в/ч НОМЕР_1 надійшла велика кількість документів, не може бути єдиною та беззаперечною підставою для поновлення процесуального строку.

У справі "Рисовський проти України" Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на права людини, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси.

Тобто, виходячи з принципу "належного урядування", державні органи загалом, зобов`язані діяти вчасно та в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

Таким чином, неспроможність скаржника належним чином організувати свою діяльність для дотримання встановлених КАС України строків, не може бути поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження.

При цьому, відповідачем не надано суду жодних доказів на підтвердження вказаних обставин.

В призмі викладеного, суд приходить до переконання, що невмотивоване задоволення клопотання апелянта про поновлення пропущеного строку звернення з апеляційною скаргою до суду утворить дискримінаційне становище по відношенню до інших суб`єктів звернення до судового захисту, порушить принцип рівності сторін у адміністративному судочинстві.

Відповідно до ч.2 ст.121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

З огляду на вказані обставини вважаю за необхідне продовжити скаржнику строк усунення недоліків апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст.121, 298 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

Продовжити військовій частині НОМЕР_1 термін для усунення недоліків апеляційної скарги на десять днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи в мережі Інтернет на офіційному вебпорталі судової влади України за посиланням: https://court.gov.ua/fair/sud4856/.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Граб Л.С.