Справа № 500/1997/25
Суддя: Грицюк Роман Петрович
Дата ухвалення: 2025-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 500/1997/25

16 червня 2025 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Грицюка Р.П., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Державної інспекції архітектури та містобудування України до ОСОБА_1 про скасування реєстрації декларації, -

ВСТАНОВИВ:

Державна інспекція архітектури та містобудування України (01133, м. Київ, бул. Лесі Українки, 26, ) звернулась до Тернопільського окружного адміністративного суду із позовом до ОСОБА_1 , в якому просить суд скасувати реєстрацію декларації №ІУ31 від 08.01.2025 про готовність до експлуатації об`єкта "Житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 ».

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що посадовими особами позивача було виявлено недостовірні відомості у декларації про готовність об`єкта до експлуатації, а саме зазначено відомості про відсоток готовності 51%, у а графі примітки до періоду будівництва зазначено "незавершене будівництво". Вважає, що виходячи зі змісту норми ч. 2 ст. 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у позивача наявні правові підстави для звернення до суду із позовом про скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта будівництва. Таким чином, в зв`язку із встановленими обставинами наведення відповідачем недостовірних даних, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Ухвалою суду від 14.04.2025 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи. Надано відповідачу п`ятнадцятиденний строк для надання відзиву на позовну заяву.

Відповідач подав відзив, в якому проти задоволення позовних вимог не заперечив.

Розглянувши подані позивачем документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

ДІАМ виявлено факт подання недостовірних відомостей замовником щодо об`єкта будівництва «Житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 » у частині «Відомості про об`єкт» у графі «Примітки до періоду будівництва» вказано «незавершене будівництво»; - у частині «Об`єкти будівництва» у графі «загальна площа будівлі, м2» вказано « 0»; - у частині «Об`єкти будівництва» у графі «Відсоток готовності об`єкта» вказано « 51%».

Таким чином, в зв`язку із встановленими обставинами наведення відповідачем недостовірних даних, позивач звернувся до суду із даним позовом, при вирішенні якого суд виходить із наступного.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбаченіКонституцією та Законами України.

Державна інспекція архітектури та містобудування України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, згідно з Положенням про Державну інспекцію архітектури та містобудування України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.12.2020 № 1340 (далі - Положення).

Пункт 3 Положення зазначає, що основним завданням ДІАМ є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, в тому числі шляхом здійснення державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням замовниками вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт; виконання дозвільних та реєстраційних функцій у будівництві у визначених законодавством випадках.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності, спрямовані на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів, встановлюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VІ (далі Закон).

Згідно з ч.ч. 1 та 2 ст. 36 Закону, право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.

Частина 8 ст. 36 Закону зазначає, що замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.

Так, відповідно до п. 4-1 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 за № 466 (далі - Порядок № 466), документи, що надають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, подаються за вибором замовника до відповідного органу державного архітектурно- будівельного контролю особисто через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет шляхом подання засобами програмного забезпечення Єдиного державного веб-порталу електронних послуг або заповнюються та надсилаються рекомендованим листом з описом вкладення до центру надання адміністративних послуг.

Згідно з частиною першої ст. 22-1 Закону № 3038-VІ, єдина державна електронна система у сфері будівництва (далі - ЄДЕССБ) - єдина інформаційно-телекомунікаційна система у складі містобудівного кадастру, шо забезпечує створення, перегляд, відправлення, прийняття, збирання, внесення, накопичення, обробку, використання, розгляд, зберігання, захист, облік та надання інформації у сфері будівництва, а також електронну взаємодію між фізичними та юридичними особами, державними органами, органами місцевого самоврядування, центрами надання адміністративних послуг, з метою отримання визначених цим Законом послуг у сфері будівництва.

Під час реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт, відповідно до пункту 50 Порядку ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.06.2021 № 681, здійснюється автоматичний аналіз достовірності відомостей (даних), що містяться у заяві про надання адміністративних послуг та інших послуг у сфері будівництва, визначених цим Порядком, або відомостей, необхідних для надання таких послуг, може проводитися на підставі відомостей (даних), отриманих шляхом автоматизованого доступу або у порядку електронної інформаційної взаємодії електронної системи з державними електронними інформаційними ресурсами або мережами.

Відповідно до ч. 1 ст. 39 Закону, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Частина 10 даної статті наголошує, що замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об`єкта до експлуатації, та за експлуатацію об`єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.

Згідно з п. 3-1 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461 (далі - Порядок № 461), документи для прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів подаються за вибором замовника до відповідного органу державного архітектурно- будівельного контролю:

- в електронній формі через електронний кабінет або іншу державну інформаційну систему, інтегровану з електронним кабінетом, користувачами якої є замовник та відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю;

- у паперовій формі або поштовим відправленням з описом вкладення через центри надання адміністративних послуг.

Згідно з ч. 2 ст. 39-1 Закону, у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

Відомості про набрання законної сили судовим рішенням про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, вносяться до Реєстру будівельної діяльності.

Частина перша ст. 41 Закону зазначає, зокрема, що державний архітектурно- будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553), визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

За змістом положень ст. 41 Закону та п.п. 5, 7 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки:

- подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

- перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

- вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Пунктом 11 Порядку № 553 передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема:

- безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

- складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

- видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

- усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил;

- зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно з п. 15 Порядку № 466, у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю: видає припис про зупинення підготовчих або будівельних робіт; звертається до суду із позовом про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, протягом двох місяців з дня закінчення строку для усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, визначеного у приписі про зупинення підготовчих або будівельних робіт.

Відповідно до ч. 7 ст. 36 Закону право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю:

- у разі подання замовником заяви про припинення права, набутого на підставі повідомлення про початок виконання підготовчих або будівельних робіт;

- у разі отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником;

- на підставі судового рішення, що набрало законної сили.

У абзацах 8-11 п. 22 Порядку № 461 також визначено, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю наведених у зареєстрованій декларації недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без затвердженого в установленому порядку проекту або будівельного паспорта, а також набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю звертається до суду із позовом про скасування реєстрації декларації.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує реєстрацію декларації за рішенням суду про скасування реєстрації декларації, що набрало законної сили.

Отже, суд зазначає, що достатньою та необхідною правовою підставою для подачі органом архітектурно-будівельного контролю позову щодо припинення права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення та скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, є виявлення факту наведення у цих документах замовником недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом. При цьому чинним законодавством не передбачено, що встановлення фактів наведення замовниками недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації або повідомленні про початок виконання будівельних робіт відбувається виключно за результатами здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, а не в процесі їх проведення.

Вказані висновки суду відповідають правовій позиції, що міститься у постановах Верховного Суду від 01.11.2018 у справі № 826/8556/17, від 22.01.2021 у справі № 640/11869/20, від 27.01.2021 у справі № 826/10962/17 та від 19.08.2020 у справі № 826/6660/16.

Прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви (абзац перший частини першої статті 39 Закон № 3038-VI).

Відомості про набрання законної сили судовим рішенням про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, вносяться до Реєстру будівельної діяльності.

Тобто, якщо орган державного архітектурно-будівельного контролю виявляє недостовірні дані у повідомленні або декларації, які можуть свідчити про самочинне будівництво (наприклад, будівництво на непередбаченій для цього земельній ділянці, без необхідних дозвільних документів чи затвердженого проєкту), він має право звернутися до суду з вимогою скасувати реєстрацію таких документів або припинити право на виконання будівельних робіт.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю може виявити факт подання недостовірних даних у повідомленні чи зареєстрованій декларації не лише за результатами перевірки. Встановлення факту подання замовником недостовірної інформації про правові підстави для виконання будівельних робіт без належних документів або з відхиленням від проєктної документації є достатньою правовою підставою для скасування реєстрації повідомлення чи декларації. Закон не вимагає проведення перевірки органами державного архітектурно-будівельного контролю, якщо недостовірність поданих даних є очевидною.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією, викладеною у постановах Верховного Суду від 22 січня 2021 року в справі № 640/11869/20, від 25 жовтня 2021 року в справі № 802/2080/16-а, від 14 лютого 2023 року в справі № 826/16509/18 та від 22 березня 2023 року в справі № 826/11759/18.

Форма декларації про готовність об`єкта до експлуатації, порядок її подання і реєстрації визначаються Кабінетом Міністрів України.

Механізм прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів визначений Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461.

Відповідно до пункту 3-1 Порядку № 461 документи для прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів подаються за вибором замовника до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю: 1) в електронній формі через електронний кабінет або іншу державну інформаційну систему, інтегровану з електронним кабінетом, користувачами якої є замовник та відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю; 2) у паперовій формі або поштовим відправленням з описом вкладення через центри надання адміністративних послуг.

Відповідно до пункту 17 Порядку № 461 замовник (його уповноважена особа) заповнює і подає до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю один примірник декларації щодо об`єктів, будівництво яких здійснено на підставі будівельного паспорта, за формою, наведеною у додатку 2 до цього Порядку.

Згідно пункту 18 Порядку № 461 орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дня надходження декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та забезпечує внесення інформації, зазначеної у декларації, до реєстру.

У випадках, встановлених у Порядку ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, у разі подання декларації через електронний кабінет користувача Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва (далі - електронний кабінет) внесення до Реєстру будівельної діяльності інформації, зазначеної у декларації, та проставлення відмітки про місцезнаходження об`єкта здійснюється в режимі реального часу автоматично програмними засобами Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва (далі - електронна система).

Відповідно до статті 22-1 Закону № 3038-VI єдина державна електронна система у сфері будівництва єдина інформаційно-комунікаційна система у складі містобудівного кадастру, що забезпечує створення, перегляд, відправлення, прийняття, збирання, внесення, накопичення, обробку, використання, розгляд, зберігання, захист, облік та надання інформації у сфері будівництва, а також електронну взаємодію між фізичними та юридичними особами, державними органами, органами місцевого самоврядування, центрами надання адміністративних послуг, з метою отримання визначених цим Законом послуг у сфері будівництва.

Електронна система складається з: Реєстру будівельної діяльності; електронного кабінету користувача електронної системи; порталу електронної системи.

Реєстр будівельної діяльності є компонентом електронної системи, який забезпечує створення, збирання, накопичення, обробку, захист, облік інформації, зокрема, містобудівних умов та обмежень; документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт (стаття 22-2 Закону № 3038-VI).

Відповідно до частини другої статті 22-3 Закону № 3038-VI користувачами електронного кабінету є, зокрема, замовники, орган ліцензування, ліцензіати, експертно-апеляційна рада з питань ліцензування, експертні організації, уповноважені органи містобудування та архітектури.

Відповідно до пункту 23 Порядку № 681 під час подання документів в електронній формі для надання адміністративних та інших послуг у сфері будівництва з використанням електронного кабінету та внесення інформації (даних) до електронної системи проводиться аналіз поданих/внесених даних щодо повноти, відповідності формату, логічності та достовірності з урахуванням критеріїв згідно з додатком 2. Такий аналіз проводиться автоматично програмними засобами електронної системи, у тому числі для визначення рівня ризику, визначеного пунктом 29 цього Порядку, та обрання відповідного типу процедури розгляду, визначеного пунктом 35 цього Порядку.

Пунктом 28 Порядку № 681 визначено, що за результатами аналізу даних, які містяться в документах, поданих для надання адміністративних послуг в електронній формі, щодо їх повноти, відповідності формату, логічності та достовірності визначається рівень ризику згідно з пунктом 29 цього Порядку та згідно з пунктом 35 цього Порядку обирається автоматично програмними засобами електронної системи відповідний тип процедури розгляду та реєстрації для електронних документів, в тому числі декларації про готовність об`єкта до експлуатації, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорта.

Згідно пункту 29 Порядку № 681 рівень ризику (низький, середній, високий, критичний) визначається з урахуванням критеріїв рівнів ризику, визначених пунктами 30- 34 цього Порядку, для кожного документа, визначеного пунктом 28 цього Порядку, окремо автоматично програмними засобами електронної системи для виявлення ймовірних порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а також обрання типу процедури розгляду та реєстрації електронних документів.

Відповідно до пункту 30 Порядку № 681 до низького рівня ризику належать електронні документи, за результатами аналізу яких щодо їх повноти, відповідності формату, логічності та достовірності з урахуванням переліку критеріїв згідно з додатком 2 встановлено, що: 1) в електронній системі та інших електронних інформаційних ресурсах наявні всі необхідні відомості, які пройшли аналіз та підтвердження їх повноти, відповідності формату, логічності та достовірності; 2) всіма задіяними на дату створення електронного документа суб`єктами містобудування створено та внесено всі відомості про об`єкт будівництва за допомогою електронної системи; 3) відсутні критерії ризику, визначені пунктами 31- 34 цього Порядку.

Відповідно до статті 39-1 Закону № 3038-VI у разі якщо замовник самостійно виявив технічну помилку у надісланому повідомленні про початок виконання підготовчих чи будівельних робіт, зареєстрованій декларації про готовність об`єкта до експлуатації, а також у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які не є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом відповідно до закону, до такого повідомлення або декларації вносяться зміни у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Замовник зобов`язаний протягом трьох робочих днів надати достовірні дані щодо інформації, яка потребує змін, для внесення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю відповідних відомостей до реєстру, а також до повідомлення або декларації.

У разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до адміністративного суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

Відомості про набрання законної сили судовим рішенням про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, вносяться до Реєстру будівельної діяльності.

Замовник будівництва після припинення права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, або скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації може повторно надіслати повідомлення або подати декларацію згідно з вимогами, встановленими законодавством (частини третя статті 39-1 Закону № 3038-VI).

Згідно з частини четвертою статті 39-1 Закону № 3038-VI до замовника, який самостійно виявив допущену технічну помилку і подав відповідну заяву, штрафні санкції за раніше подані з помилками повідомлення або декларацію чи виявлені в них недостовірні дані не застосовуються.

Відповідно до пункту 116 Порядку № 681 у разі виявлення заявником у відомостях Реєстру будівельної діяльності електронної системи технічної помилки (описки, друкарської, граматичної, орфографічної, арифметичної помилки), допущеної користувачем електронної системи, який вносив відомості до Реєстру будівельної діяльності електронної системи, заявник, який виявив технічну помилку, повідомляє про це письмово в паперовій або електронній формі такого користувача електронної системи. Користувач електронної системи, який вносив відомості до Реєстру будівельної діяльності електронної системи, у день отримання повідомлення перевіряє відповідність відомостей Реєстру будівельної діяльності електронної системи інформації, що міститься в документах, які стали підставою для внесення таких відомостей, та якщо факт невідповідності підтверджено, виправляє допущену технічну помилку.

З наведених вище норм вбачаються, що скасування реєстрації повідомлення про початок будівельних робіт, а також декларації про готовність об`єкта до експлуатації, за заявою замовника Законом № 3038-VI, Порядком № 461 та Порядком № 681 не передбачено.

Як встановлено судом під час розгляду справи, ДІАМ виявлено факт подання недостовірних відомостей замовником щодо об`єкта будівництва «Житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 » у частині «Відомості про об`єкт» у графі «Примітки до періоду будівництва» вказано «незавершене будівництво»; у частині «Об`єкти будівництва» у графі «загальна площа будівлі, м2» вказано « 0»; у частині «Об`єкти будівництва» у графі «Відсоток готовності об`єкта» вказано «51%».

За наявними відомостями з витягу з Реєстру будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва ІУ31 установлено, що позивачем на підставі декларації про готовність об`єкта до експлуатації зареєстровано нове будівництво "Житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 » як незавершене будівництво з відсотком готовності 51% загальною площею будівлі 0 м2, житловою площею приміщень 0 м2 (а.с. 15-16), що не відповідає фактичному новому будівництву об`єкта згідно поданої відповідачем декларації про готовність до експлуатації об`єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорта від 08.01.2025 (а.с. 13-14).

05.03.2025 ОСОБА_1 звернувся до ДІАМ з заявою про скасування декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 08.01.2025 за реєстраційним номером ІУ31.

Верховний Суд у постанові від 23.11.2021 у справі № 640/21326/19 сформував правову позицію, що спосіб виявлення фактів подання недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, у законодавстві не конкретизований і не містить приписів про те, що такі факти можуть та/або повинні бути виявлені лише за наслідками проведення перевірки.

Враховуючи встановлені у цій справі обставини, а також наведені положення чинного законодавства, суд приходить до висновку, що позовні вимоги належить задовольнити у спосіб прийняття рішення про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 08.01.2025, яка містить помилкові дані щодо будівництва "Житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 »

Таким чином, виходячи з обсягу встановлених у справі обставин та враховуючи те, що під час судового розгляду справи не спростовано факт наведення недостовірних відомостей у декларації про готовність об`єкта до експлуатаці і Реєстрі будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, суд вважає заявлені позивачем вимоги обґрунтованими та правомірними.

Згідно зі ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Згідно з приписами ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України, передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На думку суду, позивачем, як суб`єктом владних повноважень, покладений на нього обов`язок доказування виконано та доведено підставність позовних вимог з урахуванням вимог, встановлених частиною 2 статті 19 Конституції України та частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

В зв`язку із відсутністю доказів понесення таких витрат позивачем по справі, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Скасувати реєстрацію декларації №ІУ31 від 08.01.2015 про готовність до експлуатації об`єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорту «Житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 ».

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повне судове рішення складено 16 червня 2025 року.

Реквізити учасників справи:

позивач:

- Державна інспекція архітектури та містобудування України (місцезнаходження: бульв. Лесі Українки, 26, м. Київ, 01133 );

відповідач:

- ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_2 РНОКПП НОМЕР_1 ).

Головуючий суддя Грицюк Р.П.