Справа № 260/5166/24
Суддя: Глушко Ігор Володимирович
Дата ухвалення: 2025-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2025 рокуЛьвівСправа № 260/5166/24 пров. № А/857/15372/25

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді: Глушка І.В.,

суддів: Затолочного В.С., Судової-Хомюк Н.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу Державної служби України з надзвичайних ситуацій на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 06 березня 2025 року (прийняте суддею Гебеш С.А. у м.Ужгород, о 14:01 год., повний текст складено 17.03.2025) у справі № 260/5166/24 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з надзвичайних ситуацій, Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2024 року позивач - ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до відповідача - Державної служби України з надзвичайних ситуацій, в якому просив: визнати протиправним та скасувати п. 12 наказу НЦЗ 525 від 25.07.2024 року Державної служби України з надзвичайних ситуацій по особовому складу цивільного захисту про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 у виді звільнення зі служби у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту; визнати незаконним і скасувати висновки службової перевірки за фактами, що стали підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності; поновити на службі в Державній службі України з надзвичайних ситуацій на посаді головного інспектора відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Ужгородського районного управління Головного управління ДСНС України в Закарпатській області; стягнути з Головного управління ДСНС України в Закарпатській області на користь позивача середньомісячний заробіток за час вимушеного прогулу до набрання рішенням законної сили; допустити негайне виконання постанови суду в частині поновлення на службі.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 06 березня 2025 року позов задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано п. 12 наказу Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 25 липня 2024 року № 525 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», щодо звільнення ОСОБА_1 зі служби у зв`язку із вчиненням проступку не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту. Поновлено ОСОБА_1 на посаді головного інспектора відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Ужгородського районного управління Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області, днем 26 липня 2024 року. Стягнуто з Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу у розмірі 175038,12 грн, із утриманням податків та інших обов`язкових платежів. В задоволенні решти позовних вимог - відмовлено.

Рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді та стягнення на його користь заробітної плати у межах одного місяця в розмірі 15769,23 грн звернено до негайного виконання.

Не погоджуючись із рішенням суду, відповідач оскаржив його в апеляційному порядку. Вважає, що рішення ухвалене з неправильним застосуванням норм матеріального права, невідповідність висновків, викладених у рішенні обставинам справи та підлягає скасуванню з ухваленням нового, яким в задоволенні позову відмовити.

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тим, що суд залишив поза увагою той факт, що під час проведення службової перевірки достовірно та об`єктивно встановлено факт порушення службової дисципліни позивачем, всі обставини, причини і умови, що призвели до вчинення ним дисциплінарного правопорушення, та ступінь тяжкості правопорушення з урахуванням наданих ним відповідно до вимог статті 81 Дисциплінарного статуту пояснень. З урахуванням достовірності встановлення за результатами службової перевірки факту вчинення позивачем порушення службової дисципліни та визнання ним як факту такого порушення, так і його умов, в ДСНС були відсутні як нормативно правова обов`язковість так і доцільність у призначенні службового розслідування.

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду без змін.

Відповідно до вимог ч. 1, 2 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід задоволити з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 з 05.03.2022працював в Державній службі України з надзвичайних ситуацій на посаді провідного інспектора відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Ужгородського районного управління Головного управління ДСНС України в Закарпатській області, з 01.02.2024 - головним інспектором, що не заперечується відповідачами.

Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області листом від 02.08.2024 на адресу позивача направлено витяг з наказу ДСНС України (по особовому складу цивільного захисту) від 25.07.2025 року №525 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», який отримано позивачем 08.08.2024 року.

Як вбачається із п. 12 витягу з наказу №525 від 25.07.2024, за порушення службової дисципліни, що має ознаки кримінального правопорушення, неналежне виконання службових обов`язків та вчинення дій, які підривають авторитет органів та підрозділів цивільного захисту, а також не сумісні з подальшим проходженням служби цивільного захисту, накласти на старшого лейтенанта служби цивільного захисту ОСОБА_1 , якого наказом ГУ ДСНС України в Закарпатській області від 11.07.2024 №293-нк/52 «Про кадрові питання» відсторонено від виконання службових обов`язків за посадою, дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту.

Як вбачається із вказаного витягу, 05.07.2024 позивачу повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Відповідно до наказу ДСНС від 04.07.2024 №704 «Про проведення перевірки» комісією проведено перевірку можливого неналежного виконання своїх службових обов`язків та вимог законів, інших нормативно-правових актів начальницьким складом, іншими працівниками Головного управління ДСНС України у Закарпатській області та його підпорядкованих підрозділів.

Не погоджуючись з цим наказом Державної служби України з надзвичайних ситуацій, позивач звернувся до суду з даним позовом. На перконання позивача підставою для винесення згаданого наказу слугувала перевірка, що суперечить вимогам Дисциплінарного статуту, так як накладаючи на нього дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади такому мало передувати службове розслідування, що відповідачем не було зроблено.

Частково задовольняючи позов суд першої інстанції дійшов висновку, що доводи позивача з приводу того, що службова перевірка призвела до грубого порушення вимог чинного законодавства в частині недотримання відповідачами способу встановлення в діях особи складу дисциплінарного проступку. З огляду на встановлені обставини суд дійшов до висновку про те, що п. 12 оскаржуваного наказу №525 від 25.07.2024 року не відповідає критеріям, визначеним частиною другою статті 2 КАС України. З урахуванням встановленої судом протиправності винесення Державної служби України з надзвичайних ситуацій п. 12 наказу від 25.07.2025 року за №525 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» в частині звільнення зі служби позивача, позовні вимоги щодо звільнення позивача зі служби та поновлення на посаді головного інспектора відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Ужгородського районного управління Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області підлягають до задоволення. З огляду на норми статті 235 Кодексу законів про працю України, норми якого застосовуються субсидіарно до спірних правовідносин, враховуючи, що позивача без дотримання законодавчих приписів звільнено зі служби в органах цивільного захисту, слід його поновити на тій посаді та у тому органі, з якого позивача протиправно звільнено. При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Відтак, суд дійшов висновку про стягнення на користь позивача 175038,22 грн грошового забезпечення за час вимушеного прогулу з 26.07.2024 по 06.03.2025 (222 календарних дні). Що стосується вимоги про визнання незаконними та скасування висновків службової перевірки, що стали підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності, то суд першої інстанції в її задоволенні відмовив, оскільки акти (довідки) службової перевірки не породжують обов`язкових юридичних наслідків. Зафіксовані в результатах службового розслідування обставини можуть бути підтверджені або спростовані судом у разі спору про законність рішень суб`єкта владних повноважень, в основу яких покладені зазначені в ньому висновки. Отже, акт за результатами службової перевірки є лише носієм певної інформації. Водночас обов`язковою ознакою рішення дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер.

Надаючи юридичну оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами у справі, в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції не правильно застосував норми матеріального та процесуального права, з огляду на таке.

Враховуючи вимоги частини 2 статті 19 Конституції України та частини 2 статті 2 КАС України, законодавцем визначено критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту, їх права та обов`язки визначаються Кодексом цивільного захисту України від 02.10.2012 № 5403-VI (далі - КЦЗ).

Відповідно до статті 101 Кодексу цивільного захисту України (далі - КЦЗ України) служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період. Порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається цим Кодексом та положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України. На рядовий і начальницький склад служби цивільного захисту поширюється дія Дисциплінарного статуту, затвердженого законом.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2013 року № 593 затверджено Порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу (далі - Положення № 593), яким визначено, що служба цивільного захисту є державною службою особливого характеру, яка забезпечує пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, вживає заходів до запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідації їх наслідків у мирний час та в особливий період.

Відповідно до п. 3 Положення, особами рядового і начальницького складу служби цивільного захисту (далі - особи рядового і начальницького складу) є громадяни, які у добровільному порядку прийняті на службу цивільного захисту за контрактом і яким присвоєно відповідно до цього Положення спеціальні звання.

Особи рядового і начальницького складу можуть бути заохочені або притягнуті до дисциплінарної відповідальності у порядку, передбаченому Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту (п. 29 Положення).

Згідно п. 31 Положення особи рядового і начальницького складу зобов`язані: чесно і сумлінно додержуватися Присяги служби цивільного захисту, виконувати закони України; добросовісно і в повному обсязі виконувати покладені на них згідно із займаною посадою службові обов`язки; проходити службу цивільного захисту в тих органах і підрозділах цивільного захисту і в тих місцях, де це викликано інтересами служби; додержуватися норм професійної та службової етики; зупинити членство в політичних партіях, організаціях чи рухах на період проходження служби цивільного захисту; додержуватися вимог антикорупційного законодавства; додержуватися законодавства з питань забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків, запобігання і протидії дискримінації, насильству за ознаками статі та сексуальним домаганням; берегти та підтримувати у належному стані передані їм у користування майно і техніку; постійно підвищувати рівень професійних знань, удосконалювати свою майстерність; виявляти повагу до колег по службі, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; щороку проходити комплексний медичний огляд, за необхідності психофізіологічне обстеження і тестування, а в разі погіршення стану здоров`я, прийняття рішення про переміщення по службі в іншу місцевість або інших випадках, що потребують додаткового вивчення стану здоров`я, - проходити позачерговий медичний огляд; сприяти підтриманню порядку і дисципліни; звертатись із службових питань до свого безпосереднього керівника (начальника) і з його дозволу - до старшого прямого керівника (начальника), з особистих питань - до свого безпосереднього керівника (начальника), а у разі, коли він нездатний їх вирішити, - до старшого прямого керівника (начальника); доповідати своєму безпосередньому керівникові (начальникові) про події та обставини, що стосуються виконання службових обов`язків, а також про зроблені їм іншими керівниками (начальниками) зауваження; додержуватися вимог безпеки, вживати заходів до запобігання захворювили працездатність, та не перевищує 17 розмірів прожиткового мінімуму, встановленого для осіб, які втратили працездатність, - 0,3; до частини пенсії (пенсійної виплати), що перевищує 17 розмірів прожиткового мінімуму, встановленого для осіб, які втратили працездатність, та не перевищує 21 розмір прожиткового мінімуму, встановленого для осіб, які втратили працездатність, - 0,2; до частини пенсії (пенсійної виплати), що перевищує 21 розмір прожиткового мінімуму, встановленого для осіб, які втратили працездатність, - 0,1.

Пунктом 32 Положення №593 визначено, що за протиправні дії чи бездіяльність під час виконання службових обов`язків особи рядового і начальницького складу несуть відповідальність згідно із законом.

Кодекс ЦЗ та Положення № 593 чітко встановлюють, що служба цивільного захисту є державною службою особливого характеру. Правовідносини, які виникають при її проходженні, сутність службової дисципліни, права та обов`язки осіб рядового і начальницького складу органів та підрозділів цивільного захисту, види заохочення та дисциплінарних стягнень і порядок їх застосування, умови грошового забезпечення та порядок її нарахування та виплати, регулюється виключно спеціальним законодавством, а громадяни України, які прийняті (були прийняті) та проходять (проходили) таку службу, відносяться до кола спеціальних суб`єктів права.

Позивачу, як особі начальницького складу, який проходить службу цивільного захисту відомо про порядок, умови проходження громадянами України служби цивільного захисту, їх права та обов`язки, а також умови нарахування, виплати йому грошового забезпечення тощо.

Законом України «Про Дисциплінарний статут служби цивільного захисту» від 05.03.2009 №1068-VI затверджено Дисциплінарний статут служби цивільного захисту (далі - Статут), який визначає сутність службової дисципліни, права та обов`язки осіб рядового і начальницького складу органів та підрозділів цивільного захисту, в тому числі слухачів і курсантів навчальних закладів спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань цивільного захисту (далі - особи рядового і начальницького складу), щодо її додержання, види заохочення та дисциплінарних стягнень і порядок їх застосування.

Статтею 1 Статуту передбачено, що службова дисципліна - бездоганне та неухильне виконання особами рядового і начальницького складу службових обов`язків, установлених Кодексом цивільного захисту України, цим Статутом, іншими нормативно-правовими актами та контрактом про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту (далі - контракт).

Статтею 3 Статуту визначено, що службова дисципліна в органах і підрозділах цивільного захисту зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу під час проходження служби, серед іншого: виконувати вимоги Присяги, контракту, накази начальників, додержуватися цього Статуту та інших нормативно-правових актів; бути чесним, сумлінним і дисциплінованим; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов`язані із службою, не шкодувати сил під час виконання поставлених завдань; постійно вдосконалювати професійну майстерність, підвищувати свій професійний рівень; додержуватися норм професійної та службової етики, не вчиняти дій, що можуть призвести до неналежного виконання службових обов`язків, бути вільним від впливу політичних партій і громадських організацій.

Згідно статті 6 Статуту, порушення службової дисципліни є дисциплінарним правопорушенням.

За зразкове виконання службових обов`язків особи рядового і начальницького складу підлягають заохоченню, а за порушення службової дисципліни - несуть дисциплінарну відповідальність згідно із цим Статутом, а також цивільну, адміністративну, кримінальну відповідальність згідно із законом (стаття 7 Статуту).

Згідно статті 8 Статуту порушення службової дисципліни - протиправне, винне (умисне чи необережне) діяння або бездіяльність особи рядового чи начальницького складу, спрямоване на недодержання вимог Присяги, зокрема на невиконання або неналежне виконання службових обов`язків, перевищення прав, порушення обмежень і заборон, установлених законодавством з питань проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту, чи вчинення інших дій, що ганьблять або дискредитують особу як представника служби цивільного захисту.

Дисциплінарні стягнення накладаються на осіб рядового і начальницького складу за порушення ними службової дисципліни (п. 57 Статуту).

Відповідно до пункту 58 Статуту грубим дисциплінарним проступком вважається факт грубого порушення службової дисципліни, зокрема: вчинення інших дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні службових обов`язків, які підривають авторитет органів та підрозділів цивільного захисту, а також не сумісні з подальшим проходженням служби цивільного захисту.

Відповідно до статті 68 Статуту на осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) звільнення зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність.

Відповідно до підпункту 5 пункту 68 Статуту на осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту, у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність.

Відповідно до п. 83 Статуту прийняттю начальником рішення про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення за суттєвий грубий дисциплінарний проступок може передувати службове розслідування, яке призначається виданим наказом начальника з метою з`ясування всіх обставин, а також уточнення причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня тяжкості правопорушення та розміру заподіяної шкоди. Грубим дисциплінарним проступком вважається факт грубого порушення службової дисципліни, а саме: вчинення інших дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні службових обов`язків, які підривають авторитет органів та підрозділів цивільного захисту, а також не сумісні з подальшим проходженням служби цивільного захисту.

Таким чином, посилання позивача на обов`язковість проведення службового розслідування порушення службової дисципліни є помилковою, суперечить пункту 83 Дисциплінарного статуту і спростовується обставинами справи.

Порядок проведення службових розслідувань щодо порушень службової дисципліни, у тому числі вчинення дій, за які передбачено адміністративну чи кримінальну відповідальність (далі - порушення службової дисципліни), скоєних особою (особами) рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, у тому числі слухачами і курсантами навчальних закладів сфери управління ДСНС України (далі - особи рядового і начальницького складу), права й обов`язки посадових осіб при проведенні службового розслідування, оформлення його результатів та прийняття за ним рішення визначає Інструкція про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України 05.05.2015 №515, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 20 травня 2015 року за №582/27027, (далі - Інструкція №515).

Пункт 1 розділу І Інструкції № 515 визначає порядок проведення службових розслідувань щодо порушень службової дисципліни, у тому числі вчинення дій, за які передбачено адміністративну чи кримінальну відповідальність (далі - порушення службової дисципліни), скоєних особою (особами) рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, у тому числі слухачами і курсантами навчальних закладів сфери управління ДСНС України (далі - особи рядового і начальницького складу), права й обов`язки посадових осіб при проведенні службового розслідування, оформлення його результатів та прийняття за ним рішення.

Підпункт 7 пункту 1 розділу II Інструкція № 515, не визначає обов`язковість призначення проведення службових розслідувань, а лише визначає випадки, за яких службове розслідування може бути призначене, а відтак є помилковим висновок суду про можливе порушення Інструкції № 515 під час прийняття ДСНС оспорюваного наказу.

Відповідно до п. 24 Положення №593, особа рядового і начальницького складу має право на проведення службового розслідування за її вимогою з метою зняття безпідставних, на її думку, звинувачень або підозри щодо порушення нею законодавства, службової дисципліни, зловживань чи інших правопорушень у службовій діяльності.

Позивач своїм правом, наданим йому пунктом 24 Положення №593, у частині ініціювання службового розслідування для зняття можливих звинувачень або підозр не скористався.

Порушення службової дисципліни з боку позивача зафіксовано в довідці за результатами службової перевірки щодо неналежного виконання своїх службових обов`язків та вимог законів, інших нормативно-правових актів начальницьким складом, іншими працівниками Головного управління ДСНС України у Закарпатській області та його підпорядкованих підрозділів.

Колегія суддів вважає, що не вбачалося за доцільне проведення службового розслідування, оскільки під час перевірки достовірно встановлено факт, обставини, причини і умови вчинення позивачем дисциплінарного правопорушення, що, окрім іншого, підтвердив сам позивач у наданих під час проведення перевірки поясненнях.

Відповідно до наказу ДСНС від 04.07.2024 №704 «Про проведення перевірки» комісією ДСНС проведено перевірку можливого неналежного виконання своїх службових обов`язків та вимог законів, інших нормативно-правових актів начальницьким складом, іншими працівниками Головного управління ДСНС України у Закарпатській області. В результаті проведення службової перевірки комісією встановлено, що посадовими особами ( серед них ОСОБА_1 ) систематично порушувалися вимоги законодавчих та інших нормативно-правових актів з питань діяльності органів і підрозділів цивільного захисту, зокрема: вимог Кодексу цивільного захисту України, Кодексу України про адміністративні правопорушення, Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, затвердженого Законом №1068-VI, Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою КМУ від 16.12.2015 № 1052 та ряду наказів із службової діяльності.

Як вбачається з письмового пояснення ОСОБА_1 , наданого ним 05.07.2024 в ході проведення перевірки ДСНС, ОСОБА_1 отримав від фізичної особи-підприємця кошти в розмірі 200 (двісті) умовних одиниць, натомість передавши йому «пакет документів». В тому ж поясненні ОСОБА_1 визнає, що серед документів, які він готував була і декларація відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки, чим порушив вимоги Порядку, затвердженого постановою КМУ від 05.06.2013 №440, оскільки вказана декларація має заповнюватися суб`єктом господарювання особисто. В цьому ж поясненні позивач пояснив свою протиправну діяльність бажанням отримати додатковий заробіток. У своїх поясненнях ОСОБА_2 повідомив про те, що він надсилав фотографії реєстраційних номерів декларацій ОСОБА_3 , що підтверджує наявність умислу у протиправних діях позивача. Про можливий факт отримання неправомірної вигоди позивачем підтвердив у своїх поясненнях ОСОБА_4 .

Також, встановлено причинно-наслідковий зв`язок між діями ОСОБА_1 та невиконання ним вимог інструкцій та наказів.

Так, матеріалами перевірки достовірно встановлено та підтверджено поясненнями самого позивача, що він всупереч вимогам чинного законодавства, діючи з метою особистого незаконного збагачення, здійснив заповнення, сприяння у реєстрації та видачі декларацій відповідності матеріально-технічної бази суб`єктів господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (зокрема ФОП ОСОБА_5 (кафе ІНФОРМАЦІЯ_1 ), ФОП ОСОБА_6 (кафе ІНФОРМАЦІЯ_2 ) та ФОП ОСОБА_7 (кафе ІНФОРМАЦІЯ_1 )).

Відповідно до пункту 177-3 Положення № 593 наказ про накладення на особу рядового чи начальницького складу таких видів дисциплінарних стягнень, як звільнення із служби у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту, у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність, є підставою для видання наказу про її звільнення.

Таким чином, на позивача накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби за порушення ним службової дисципліни, умов контракту про проходження служби цивільного захисту, вимог Присяги служби цивільного захисту, що призвело до вчинення ОСОБА_1 проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту.

Колегія суддів окремо обумовлює, що підставою для накладення дисциплінарного стягнення не являється кримінальне провадження №000094 від 18.06.2024, про яке згадується в Довідці за результатами службової перевірки, як про обставину, яка мала місце на момент проведення перевірки. Підставою для накладення дисциплінарного стягнення є дискредитація позивачем служби цивільного захисту в цілому та зниження авторитету територіального органу ДСНС зокрема внаслідок його неетичної поведінки, порушення вимог Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, затвердженого Закону України від 05.03.2009 №1068-VI, Кодексу цивільного захисту України, Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою КМУ від 11.07.2001 №593, наказу МВС України від 16.11.2018 №932 «Про затвердження Правил етичної поведінки працівників Державної служби України з надзвичайних ситуацій, територіальних органів, підприємств, установ та організацій, що належать до сфери її управління», наказів та інших нормативно-правових актів.

Відповідно до підпункту 21 пункту 11 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 р. № 1052, Голова ДСНС вирішує в установленому порядку питання щодо заохочення та притягнення до дисциплінарної відповідальності осіб рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, державних службовців і працівників апарату ДСНС, керівників територіальних органів ДСНС, присвоює їм ранги державних службовців (якщо інше не передбачено законом).

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що Голова ДСНС під час прийняття спірного наказу діяв в межах власних повноважень, у порядку та у повній відповідності до вимог чинного законодавства України.

У подальшому Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області було забезпечено ознайомлення із спірним наказом.

Так, 02.08.2024 за допомогою засобів телефонного зв`язку наказ ДСНС від 25.07.2024 був доведений до старшого лейтенанта служби цивільного захисту ОСОБА_1 . Про це складено відповідний акт від 02.08.2024 за участю представників ДСНС та Головного управління ДСНС. Окрім того на домашню адресу позивача рекомендованим листом з повідомленням про вручення було надіслано витяг з наказу ДСНС України від 25.07.2024 №525, що не заперечує позивач.

Відповідно до п. 100 Статуту про накладення дисциплінарного стягнення на порушника може видаватися наказ, зміст якого доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під її підпис. У разі звільнення зі служби особі рядового або начальницького складу видається витяг з наказу. У разі відмови особи рядового чи начальницького складу від ознайомлення з наказом під її підпис безпосередній начальник складає про це акт.

Таким чином, оспорюваний наказ ДСНС було прийнято із дотримання встановленого порядку, у межах компетенції та на виконання вимог Конституції України, Кодексу цивільного захисту України та Положення № 593.

Щодо покликання суду першої інстанції на правові позиції, викладені у постановах: від 04.12.2019 у справі № 825/1203/17; від 22.04.2020 у справі № 826/23872/15; від 16.05.2018 у справі № 712/6576/17, то такі правовідносини у справах не є аналогічними чи подібними до правовідносин між позивачем та відповідачами оскільки містять відмінні як фактичні обставини так і сферу правового регулювання, зокрема. Правові висновки викладені у постанові Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі №712/6576/17 ґрунтуються на підставі статей 139, 147-149 КЗпП України, оскільки позивач є працівником, відповідач КЗ «Черкаський обласний онкологічний диспансер» не є підрозділом цивільного захисту. Таким чином правовідносини, що вирішені вищезазначеною постановою не є аналогічними та подібними правовідносинам, що склалися у цій справі, а відтак підстави для застосування у цій справі постанови Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі № 712/6576/17 відсутні. Щодо застосування постанови Верховного Суду від 04 грудня 2019 року у справі № 825/1203/17 необхідно зазначити, що серед іншого вона ґрунтується на Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України від 05 травня 2015 року № 515 (далі - Інструкція про розслідування). Разом з цим, постанова Верховного Суду від 04 грудня 2019 року у справі № 825/1203/17 містить наступні висновки: «39. За таких обставин та правового врегулювання Верховний Суд погоджується з висновком суду апеляційної інстанції про правомірність дій та дотримання відповідачем вимог законодавства під час призначення службового розслідування щодо ОСОБА_1 оскаржуваного наказу від 05 травня 2017 року № 100 "Про проведення службового розслідування". 50. Так, за загальним правилом пріоритетними є норми спеціального законодавства, а трудове законодавство підлягає застосуванню у випадках, якщо нормами спеціального законодавства не врегульовані спірні правовідносини . 53. За таких обставин, Верховний Суд погоджується з висновками суду апеляційної інстанції про допущення ОСОБА_1 порушень правил несення служби, та як наслідок, правомірності прийняття наказу від 02 червня 2017 року № 129 тм в частині притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.». Отже, постановою Верховного Суду від 04 грудня 2019 року у справі № 825/1203/17 підтверджено правомірність дій відповідача, тобто підрозділу служби цивільного захисту щодо накладення дисциплінарного стягнення. Стосовно посилання позивача на постанову Верховного Суду від 22 квітня 2020 року у справі № 826/23872/15 необхідно звернути увагу на те, що предметом дослідження вказаної справи було саме законність та обґрунтованість службового розслідування та його висновків відповідно до Інструкції про службове розслідування.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції прийняв рішення з порушенням норм матеріального права, за неповно з`ясованих обставин, а тому дійшла висновку, що дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення позивача зі служби було застосоване обгрунтовано і підставно.

Щодо вимоги про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, то зазначена вимога є похідною від попередніх вимог, які у свою чергу не підлягають задоволенню як необярунтовані, а тому також не підлягає задоволенню судом.

Відповідно до частини першої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Суд першої інстанції не виконав вказані вимоги процесуального закону, оскільки до спірних правовідносин не вірно застосував норми матеріального та процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного рішення, яке підлягає скасуванню.

Судові витрати розподілу не підлягають з огляду на результат вирішення апеляційної скарги та виходячи з вимог ст. 139 КАС України.

Керуючись статтями 242, 243, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державної служби України з надзвичайних ситуацій задовольнити.

Рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 06 березня 2025 року у справі № 260/5166/24 скасувати.

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Державної служби України з надзвичайних ситуацій, Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п.2 ч.5 ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя І. В. Глушко
судді В. С. Затолочний
Н. М. Судова-Хомюк