Справа № 520/34114/24
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2025-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

16 червня 2025 року Справа № 520/34114/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Супрун Ю.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (в письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ВП Промкомплект" (вул. Велико-Бурлуцька, буд. 30, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61028, ) до Харківської митниці Державної митної служби України (вул. Миколаївська, буд. 16Б, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61005, ) про визнання протиправними та скасування рішень, карток відмови, -

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернулося, Товариство з обмеженою відповідальністю «ВП ПРОМКОМПЛЕКТ», з адміністративним позовом до Харківської митниці Державної митної служби, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Харківської митниці про коригування митної вартості товарів № 807000/2024/000546/2 від 16.09.2024 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 807200/2024/000661;

- визнати протиправним та скасувати рішення Харківської митниці про коригування митної вартості товарів № 807000/2024/000545/2 від 16.09.2024 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 807200/2024/000660;

- визнати протиправним та скасувати рішення Харківської митниці про коригування митної вартості товарів № 807000/2024/000567/2 від 27.09.2024 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 807200/2024/000685;

- визнати протиправним та скасувати рішення Харківської митниці про коригування митної вартості товарів № 807000/2024/000570/2 від 27.09.2024 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 807200/2024/000686.

Крім того, просив суд стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Харківської митниці на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ВП Промкомплект" судовий збір у сумі: 24224,00 гривень та витрати на оплату професійної правничої допомоги у сумі 40000,00 грн., відповідно до доказів, що додаються до позову.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що оскаржувані рішення Харківської митниці про коригування митної вартості товарів 807000/2024/000546/2 від 16.09.2024 року, № 807000/2024/000545/2 від 16.09.2024 року, № 807000/2024/000567/2 від 27.09.2024 року, № 807000/2024/000570/2 від 27.09.2024 року, а також картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 807200/2024/000661, №UA 807200/2024/000660, №UA 807200/2024/000685, №UA 807200/2024/000686 є протиправними та підлягають скасуванню в судовому порядку.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 16.12.2025 відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

В зв`язку із здійсненням діяльності Харківським окружним адміністративним судом з відправлення правосуддя в умовах ведення бойових дій на території Харківської міської територіальної громади, яка віднесена до переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточені (блокуванні) згідно Наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій від 25.04.2022 № 75 (із змінами), розгляд справи було відтерміновано.

Крім того, на тривалість виготовлення процесуального документу вплинула обставина знаходження судді у відпустці та на лікарняному.

Згідно з положеннями ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до положень ст. 258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Згідно з положеннями ч.ч. 2, 3, 4, 5 ст. 262 КАС України, розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів із дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Представником Харківської митниці було подано відзив на адміністративний позов, у якому останній, посилаючись на безпідставність позовних вимог та вважаючи оскаржувані рішення про коригування митної вартості цілком обґрунтованим та законним, просив в задоволенні позовних вимог відмовити.

Суд, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, зазначає наступне.

Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "ВП Промкомплект" (вул. Велико-Бурлуцька, 30, м. Харків, 61028, ) зареєстроване в якості юридичної особи.

16.09.2024 року Харківською митницею Державної митної служби було винесено Рішення про коригування митної вартості товарів №А807000/2024/000546/2 заявленої представником позивача (ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 )), що був імпортований відповідно до Договору на поставку від 24.05.2024 року та специфікації (додаток №3) до Договору на поставку від 24.05.204 року.

16.09.2024 року Харківською митницею Державної митної служби було винесено рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2024/000545/2 заявленої представником позивача (ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 )), що був імпортований позивачем відповідно до договору на поставку від 24.05.2024 року та специфікації (додаток №3) до договору на поставку від 24.05.2024 року.

27.09.2024 року Харківською митницею Державної митної служби було винесено рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2024/000567/2 заявленої представником позивача (ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 )), що був імпортований позивачем відповідно до договору на поставку від 24.05.2024 року та специфікації (додаток №3) до договору на поставку від 24.05.2024 року.

27.09.2024 року Харківською митницею Державної митної служби було винесено рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2024/000570/2 заявленої представником позивача (ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 )), що був імпортований позивачем відповідно до договору на поставку від 24.05.2024 року та специфікації (додаток №3) до договору на поставку від 24.05.2024 року.

Щодо винесення відповідачем рішення про коригування митної вартості товару № UA807000/2024/000546/2 суд зазначає наступне.

Між позивачем (код ЄДРПОУ - 39477455, Україна) та TOP ALLIANCE SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA (NIP | KRS | REGON 524940045, Poland) було укладено договір від 24.05.2024 року та специфікація (додаток №3) від 22.08.2024 року на поставку наступного Товару:

- PRЕT PLASKI 100X16_S480W_5,8 NN N/Пруток плоский розміром 100X16 сталь S480W, висота 5,8 мм, у кількості 163 тон, за ціною 3 664,5 за тонну, загальною вартістю 597313,5 злотих.

- Умова поставки: FCA Mikolow, Poland (Incoterms-2010).

- Умови платежу: на протязі 30 календарних днів з дати поставки.

- Код Товару 72283070.

- Дата поставки до 01.10.2024 року.

- Походження товару Польща

Відповідно до умов вищезазначеного договору та специфікацій Продавець в особі ТОР ALLIANCE SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA (NIP | KRS I REGON 524940045, Poland) виставив позивачу рахунок-фактуру (інвойс) № FE 2/09/2024 від 09.09.2024 на постачання:

PRET PLASKI 100X16_S480W_5,8 NN N, що постачався ТОВ "ВП Промкомплект" згідно Договору на поставку б/н від 24.05.2024 року за ціною 3664,5 злотих за тону. Загальною вартістю 80640,99 злотих.

Згідно п. 2 розділу 2 «Вартість» договору поставки від 24.05.2024 року ціна Товару визначається відповідно до умов FCA Польща, відповідно до правил Інкотермс - 2010 та включає вартість завантаження Товару у Продавця, вартість сертифікації Товар, вартість упаковки та маркування. Якщо сторони не домовляться про інше в кожній окремій Специфікації.

Згідно рахунку-фактури (інвойс) № FE 2/09/2024 транспортні витрати, не входили до вартості Товару.

ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) надавав послуги декларанта Товарів за договором №12/2020 від 27.04.2020 року.

16.09.2024 року керуючись 4.2 ст.57 МК України та ч. 4 ст. 58 МК України декларантом ФОП ОСОБА_1 - представником Позивача було заявлено митну вартість товару за 1 методом (вартість товару за договором та витрати на транспортування товару до кордону України) та подано електронну митну декларацію 24UA55U1.

На підтвердження митної вартості товару Позивач надав до митниці (Відповідачу) наступні документи:

- Договір на поставку від 24.05.2024 року;

- Додаток № 1 до Договору на поставку від 24.05.2024 року;

- Додаток №3 до Договору на поставку від 24.05.2024 року;

- Додаткова угода від 01.07.2024 року до Договору на поставку від 24.05.2024 року;

- Додаткова угода від 06.06.2024 року до Договору на поставку від 24.05.2024 року;

- Пакувальний лист 09092024 від 09.09.2024 року;

- Рахунок фактура (інвойс) № FE 2/09/2024 від 09.09.2024 року;

- Автотранспортна накладна 0909 від 09.09.2024 року;

- Сертифікат походження товару EUR.l №PL/MF/AS 0386496;

- Договір перевезення № 0612 від 06.12.2023 року;

- Висновок ДП «ДЕРЖЗОВНІШІНФОРМ» № 3-3/752 від 09.08.2024 року;

- Договір про надання послуг митного брокера № 12/2020 від 27.04.2020 року;

- Заявка на перевезення № 0909PL1 від 09.09.2024 року;

- Довідка про вартість перевезення №10.09-5307 від 10.09.2024 року;

- Рахунок про надання транспортно-експедиційних послуг № 10.09-5307 від 10.09.2024 року;

- Комерційна пропозиція від 29.07.2024 року;

- Закупівельний рахунок № 4026548 від 25.07.2024 року;

- Сертифікат якості від 21.08.2024 року;

- Лист відправника від 28.05.2024 року;

- Експортна ВМД відправника № 24PL335010E1088275 від 10.09.2024 року.

За результатами розгляду електронної митної декларації року 24UA55U1 та доданих документів Митним органом було ухвалено Рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2024/000546/2 від 16.09.2024 року (надалі - Рішення про коригування митної вартості товарів) та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807200/2024/000661 (надалі - Картка відмови).

Позивач зазначив митну вартість товару - 899745,80 (80640,99 (вартість товару за інвойсом)*10,6738(курс РLN/грн.)+39000,00(вартість витрат на транспортування товару до кордону України))грн., яка вираховується шляхом додавання вартості товару за інвойсом до витрат на транспортування товару до кордону України.

16.09.2024 року Відповідач надіслав запит щодо надання додаткових документів.

Декларантом від митниці отримано повідомлення, в якому зазначалось наступне: «що згідно програмного комплексу АСМО Інспектор, мінімальна митна вартість подібного товару, митне оформлення якого вже здійснено, в максимально наближений термін, складає: товар 1) 1,45 USD/кг. Просимо Вас відповісти на конкретне запитання: чи буде декларантом надано будь-які інші документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товару або про відмові (неможливість) надання додаткових документів протягом терміну, визначеного ч. 3 ст. 53 МКУ».

У відповідь на запитання митного органу Позивачем було направлено лист № 1609-1/24 від 16.09.2024 року, с поясненнями щодо формування митної вартості.

Митним органом в особі Харківської митниці було відмовлено декларанту ФОП ОСОБА_1 . представнику Позивача у здійсненні митного оформлення товарів відповідно до заявленої митної вартості та прийнято - Рішення про коригування митної вартості товарів UA807000/2024/000546/2 від 16.09.2024 року.

Згідно з Рішенням про коригування митної вартості UA807000/2024/000546/2 від 16.09.2024 року Відповідач збільшив митну вартість Товару: PRIJT PLASKI 100X16_S480W_5,8 NN N), що постачався TOB "ВП Промкомплект" згідно Договору на поставку б/н від 24.05.2024 року до 5612,8 злотих за тонну.

У рішенні про коригування митної вартості UA807000/2024/000546/2 від 16.09.2024 року Харківська митниця Державної митної служби України митні органи зазначили неповноту відомостей, а саме:

наявні рішення про визначення митної вартості за ідентичним товаром (код за УКТ ЗЕД ) по даному підприємству;

наданий до митного оформлення експертний висновок ДП Держзовніінформ від 07.08.2024 № 3-3/752 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою підтвердження заявленої митної вартості товарів;

наданий до митного оформлення експертний висновок ДП Держзовніінформ від 07.08.2024 № 3-3/752 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою підтвердження заявленої митної вартості товарів, в зв`язку з тим, що висновок має виключно інформаційний характер, та видано на попередні комерційні документи;

відсутні каталоги, загальні справжні прейскуранти (прайс-листи) від виробника товару;

відсутній переклад митної декларації країни відправлення № 24PL335010E1088275 від 10.09.2024 року, що суперечить вимогам ст. 254 МК України;

відсутній банківський платіжний документ, що підтверджує факт оплати транспортно- експедиційних послуг;

відсутня калькуляція транспортних витрат, що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту, що суперечить вимогам наказу МФУ від 24.05.2012 року № 509 «Про затвердження форми декларації митної вартості та правил її заповнення;

декларантом надано сертифікат якості № 7655Е670 на вагу відмінну від ваги, що вказано в декларації;

декларантом не заповнена графа 4 ДМВ, що суперечить вимогам наказу Мінфіну від 24.05.2012 № 599.

згідно умов зовнішньоекономічного договору від 24.05.2024 року № б/н розділу 2 «вартість» п. 1. «загальна остаточна сума договору складає суму всіх специфікацій, при цьому сума договору не повинна перевищувати 500 000 PLN (польських злотих), але в специфікації від 24.05.2027 року вартість постачаємого товару складає 520 359 PLN (польських злотих);

декларантом не надано жодної інформації щодо навантажувально-розвантажувальних робіт, за умовами поставки FCA ці витрати повинні включатись до вартості товару, але дана складова митної вартості не була врахована;

не надання декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари;

не надання декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на подібні товари;

не надання декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні та подібні товарів, які продаються на митній території України у незмінному стані;

не надано декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація та документи, які мали вплив на процес формування ціни товару - на матеріал та витрат, понесених виробником у зв`язку з виробництвом товарів, витрат на навантаження, вивантаження, транспортування, страхування, транспортування до місця перетинання митного кордону України, прибутку що одержав експортер у результаті поставки в Україні.

а також в зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених п. 3 ст. 53 МК України, та відмовою декларанта надати додаткові документи щодо митної вартості.

З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз даних АСМО Інспектор та ЄАІС Держмитслужби України та встановлено, що рівень митної вартості подібних товарів у максимальній наближений до митного оформлення час становить: тов.№1-1,45 USD/кг.

Враховуючи вищезазначене, митну вартість товару скориговано до цього рівня.

Джерелом інформації для даного Рішення по товару є наявна у митного органу цінова інформація на подібні товари, оформлені на таких саме комерційних умовах (FCA) з країною виробництва Польща (EU), наявністю торгової марки, CMC Poland Sp.z.o.o. що також має схожі характеристики та складається з схожих компонентів, завдяки цьому виконує однакові функції, у максимально приближений час, що наявні: товар 1 - №UA806040/2024/1494 (24UA94U7) від 17.06.2024 року (тов.3) код товару з УКТ ЗЕД , той же самий виробник CMC Poland Sp. z.o.o. країна походження EU, умови поставки FCA.

При прийнятті даного Рішення застосовані методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України.

Коригування здійснено за другорядним методом (резервним) у відповідності до статті 64 МК України. Розрахунок митної вартості складає 1,45 USD/кг.

На підставі рішення про коригування митної вартості товару, митним органом також видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA807200/2024/000661.

Позивач не погодився із завищенням митної вартості і звернувся до Відповідача з проханням про випуск товару у вільний обіг під гарантійні зобов`язання згідно із ч.7 ст.55 МКУ.

Відповідно до ч.7 ст. 55 МК України Позивач надав митному органу нову митну декларацію № 24UA10U5 та додатково сплатив ПДВ у розмірі 83726,32 грн. (відповідно до гр. 47 митної декларації, СП 55).

Відповідач здійснив митне оформлення товару з відміткою в гр. 48 митної декларації «відстрочення платежів до 24.12.2024 р.».

Керуючись ч. 8 ст. 55 МК Україги, якою передбачено, що протягом 80 днів з дня випуску товарів декларант або уповноважена ним особа може надати митному органу додаткові документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товарів, що декларуються, Позивач звернувся до Відповідача з заявою № 2611/24 від 26.11.2024 з проханням скасувати рішення про коригування митної вартості товару.

Разом зі зверненням Позивач надав Відповідачу додаткові документи, а саме:

Копія договору від 24.05.2024 року, специфікація (додаток 3) додаткової угоди від 06.06.2024 року, додаткової угоди від 01.07.2024 року;

Копія ухвал по справам № 520/23857/24 та № № 520/29287/24;

Копія висновку ДП «ДЕРЖЗОВНІШІНФОРМ» № 3-3/823 від 30.08.2024 року;

Копія платіжного документа від 01.11.2024 року яким ТОВ «ВП ПРОМКОМПЛЕКТ» сплатило TOP ALLIANCE SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA;

Копія Договору перевезення вантажу № 0612 від 06.12.2023 року,

Довідка про транспортні витрати № 10.09-5307 від 10.09.2024 року;

Рахунок-фактура № 10.09-5307 від 10.09.2024 року;

Акт надання послуг № 17.09-5307 від 17.09.2024 року та платіжна інструкція № 2225 від 18.09.2024 року;

Копія перекладу митної декларації країни відправлення № 24PL335010E1088275 від 10.09.2024;

Копія документа «підтвердження експорту» який додається до митній декларації країни відправлення № 24PL335010E1088275 від 10.09.2024 з перекладом;

Копія Листу пропозиції стосовно вартості товарів які Продавець пропонував Покупцю від 01.06.2024 року та від 29.07.2024 року;

Копія картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807200/2024/000661;

Копія рішення Харківської митниці Державної митної служби України №UA807000/2024/000546/2 від 16.09.2024 року про коригування митної вартості товарів.

У відповідь на звернення Позивача щодо перегляду рішення про коригування митної вартості Відповідачем надіслано лист від 05.12.2024 - відмова в скасуванні рішення про коригування митної вартості.

Щодо винесення рішення про коригування митної вартості товару №UA807000/2024/000545/2 суд зазначає наступне.

Між Позивачем (код ЄДРПОУ - 39477455, Україна) та TOP ALLIANCE SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA ( NIP | KRS | REGON 524940045, Poland) було укладено договір від 24.05.2024 року та специфікацію (додаток №3).

Відповідно до специфікації (додаток №3) від 22.08.2024 року на поставку наступного Товару:

- PRЕT PLASKI 100X16_S480W_5,8 NN N/Пруток плоский розміром 100X16 сталь S480W, висота 5,8 мм, у кількості 163 тон, за ціною 3 664,5 за тонну, загальною вартістю 597 313,5 злотих.

- Умова поставки: FCA Mikolow, Poland (Incoterms-2010).

- Умови платежу: на протязі 30 календарних днів з дати поставки.

- Код Товару 72283070.

- Дата поставки до 01.10.2024 року.

Відповідно до умов вищезазначеного договору та специфікацій Продавець в особі ТОР ALLIANCE SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA ( NIP | KRS | REGON 524940045, Poland) виставив Позивачу рахунок-фактуру (інвойс) № FE 3/09/2024 року від 11.09.2024 на постачання PRЕT PLASKI 100X16_S480W_5*8 NN N за ціною 3664,5 PLN за 1 тонну, у кількості 20.754 тони на загальну вартість 76053,03 злотих.

Згідно п. 2. розділу 2 «Вартість» договору поставки від 24.05.2024 року ціна Товару визначається відповідно до умов FCA Польща, відповідно до правил Інкотермс - 2010 та включає вартість завантаження Товару у Продавця, вартість сертифікації Товар, вартість упаковки та маркування. Якщо сторони не домовляться про інше в кожній окремій Специфікації.

Згідно рахунку-фактури (інвойс) № FE 3/09/2024 року від 11.09.2024 транспортні витрати, не входили до вартості Товару.

ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) надавав послуги декларанта Товарів за договором №12/2020 від 27.04.2020 року.

Керуючись 4.2 ст. 57 МК України та ч. 4 ст. 58 МК України 16.09.2024 декларантом ФОП ФОП ОСОБА_1 - представником Позивача було заявлено митну вартість товару за 1 методом (вартість товару за договором та витрати на транспортування товару до кордону України) та подано електронну митну декларацію 24UA38U0.

На підтвердження митної вартості товару Позивач надав до митниці (Відповідачу) наступні документи:

- Договір на поставку від 24.05.2024 року;

- Додаток №1 до Договору на поставку від 24.05.2024 року;

- Додаток №3 до Договору на поставку від 24.05.2024 року;

- Додаткова угода від 01.07.2024 року до Договору на поставку від 24.05.2024 року;

- Додаткова угода від 06.06.2024 року до Договору на поставку від 24.05.2024 року;

- Пакувальний лист 11092024 від 11.09.2024 року;

- Рахунок фактура (інвойс) № FE 3/09/2024 від 11.09.2024 року;

- Автотранспортна накладна 1109 від 11.09.2024 року;

- Сертифікат походження товару EUR.1 №PL/MF/AS 0386497;

- Договір перевезення № 0707 від 07.07.2023 року;

- Висновок ДП «ДЕРЖЗОВНІШІНФОРМ» № 3-3/752 від 09.08.2024 року;

- Договір про надання послуг митного брокера № 12/2020 від 27.04.2020 року;

- Заявка на перевезення № 1109PL1 від 11.09.2024 року;

- Довідка про вартість перевезення б/н від 12.09.2024 року;

- Рахунок про надання транспортно-експедиційних послуг № 624 від 12.09.2024 року;

- Комерційна пропозиція від 29.07.2024 року;

- Закупівельний рахунок № 4026548 від 25.07.2024 року;

- Сертифікат якості від 21.08.2024 року;

- Лист відправника від 28.05.2024 року;

- Експортна ВМД відправника № 24PL335010E1096083 від 12.09.2024 року.

Позивач зазначив митну вартість товару - 850 274,83 (76053,03 (вартість товару за інвойсом)*10,6738(курс РLN/грн.)+38500,00(вартість витрат на транспортування товару до кордону України)) грн., яка вираховується шляхом додавання вартості товару за інвойсом до витрат на транспортування товару до кордону України.

Декларантом від митного органу отримано повідомлення, в якому зазначалось наступне: в зв`язку з надходженням до ВКМВ запиту щодо вирішення спірного питання правильності визначення митної вартості товару, в зв`язку з недостатністю документів для визначення складової митної вартості товарів. У відповідності до вимог пункту 5 статті 55 та пункту 4 статті 57 МК України проведена процедура консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявної у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі. Відповідно до вимог статей 52, 58 МК України декларант або уповноважена ним особа зобов`язані подати митному органу достовірні дані, що документально підтверджують відсутність:

1) обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що:

а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні;

б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно);

в) не впливають значною мірою на вартість товару;

2) умов або застережень щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів;

3) умов, за якими частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем надходить прямо чи опосередковано продавцеві;

4) відносин пов`язаності між продавцем та покупцем, які вплинули на ціну оцінюваних товарів;

На виконання вимог статті 54 МК України та відповідно до вимог статті 53 МК України в зв`язку з тим, що документи, зазначені у частині другій статті 53 МК України, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

В зв`язку зі спрацюванням профілю ризику АСАУР «Інспектор2006» необхідно надання інформації при митне оформлення ідентичних або подібних товарів. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може надати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості.

У відповідь на запитання митного органу Позивачем було направлено лист № 1609/24 від 16.09.2024 року с поясненнями щодо формування митної вартості.

Митним органом було відмовлено декларанту ФОП ОСОБА_1 - представнику Позивача у здійсненні митного оформлення товарів відповідно до заявленої митної вартості та прийнято - Рішення про коригування митної вартості товарів иА807000/2024/000545/2 від 16.09.2024 року.

Згідно з Рішенням про коригування митної вартості UA807000/2024/000545/2 від 16.09.2024 року митний орган збільшив митну вартість Товару: (PRЕT PLASKI 100X16_S480W_5*8 NN N) що постачався до позивача згідно Договору на поставку б/н від 24.05.2024 року до 5612,8 злотих за тонну.

Як вбачається зі змісту оскаржуваного Рішення про коригування митної вартості товарів UA807000/2024/000545/2 від 16.09.2024 року, підставою для його прийняття стало наступне:

- Договір на поставку від 24.05.2024 року;

- Додаток №1 до Договору на поставку від 24.05.2024 року;

- Додаток №3 до Договору на поставку від 24.05.2024 року;

- Додаткова угода від 01.07.2024 року до Договору на поставку від 24.05.2024 року;

- Додаткова угода від 06.06.2024 року до Договору на поставку від 24.05.2024 року;

- Пакувальний лист 11092024 від 11.09.2024 року;

- Рахунок фактура (інвойс) № FЕ 3/09/2024 від 11.09.2024 року;

- Автотранспортна накладна 1109 від 11.09.2024 року;

- Сертифікат походження товару EUR.1 №РL/МF/АS 0386497;

- Договір перевезення № 0707 від 07.07.2023 року;

- Висновок ДП «ДЕРЖЗОВНІШІНФОРМ» № 3-3/752 від 09.08.2024 року;

- Договір про надання послуг митного брокера № 12/2020 від 27.04.2020 року;

- Заявка на перевезення № 1109PL1 від 11.09.2024 року;

- Довідка про вартість перевезення б/н від 12.09.2024 року;

- Рахунок про надання транспортно-експедиційних послуг № 624 від 12.09.2024 року;

- Комерційна пропозиція від 29.07.2024 року;

- Закупівельний рахунок № 4026548 від 25.07.2024 року;

- Сертифікат якості від 21.08.2024 року;

- Лист відправника від 28.05.2024 року;

- Експортна ВМД відправника № 24PL335010E1096083 від 12.09.2024 року;

З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз даних АСМО Інспектор та ЄАІС Держмитслужби України та встановлено, що рівень митної вартості подібних товарів у максимальній наближений до митного оформлення час становить: тов.№1-1,45 USD/кг. Враховуючи вищезазначене, митну вартість товару скориговано до цього рівня. Джерелом інформації для даного Рішення по товару є наявна у митного органу цінова інформація на подібні товари, оформлені на таких саме комерційних умовах (FCA) з країною виробництва Польща (EU), наявністю торгової марки,CMC Poland Sp.z.o.o. що також має схожі характеристики та складається з схожих компонентів, завдяки цьому виконує однакові функції, у максимально приближений час, що наявні: товар 1 - №UA 806040/2024/1494 від 17.06.2024 року (тов.3) (код товару за УКТ ВЕД , за умови поставки FCA, виробник: CMC Poland Sp. z.o.o.

Торгівельна марка CMC, країна виробництва Польща (PL) gри прийнятті даного Рішення застосовані методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України.

На підставі рішення про коригування митної вартості товару UA807000/2024/000545/2 від 16/09/2024 року, Відповідачем також видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA807200/2024/000660.

Позивач не погодився із завищенням митної вартості і звернувся до митного органу з проханням про випуск товару у вільний обіг під гарантійні зобов`язання згідно із ч. 7 ст. 55 МК України.

Відповідно до 4.7 ст. 55 МК України Позивач надав Відповідачу нову митну декларацію № 24UA01U0 та додатково сплатив ПДВ у розмірі 78619.06 грн. (відповідно до гр. 47 митної декларації, СП 55).

Відповідач здійснив митне оформлення товару з відміткою в гр. 48 митної декларації «відстрочення платежів до 24.12.2024 р.».

Керуючись ч. 8 ст. 55 МК України, якою передбачено, що протягом 80 днів з дня випуску товарів декларант або уповноважена ним особа може надати митному органу додаткові документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товарів, що декларуються, Позивач звернувся до Відповідача з заявою № 2011/24 від 20.11.2024 з проханням скасувати рішення про коригування митної вартості товару.

Разом зі зверненням Позивач надав митному органу додаткові документи, а саме:

Копія договору від 24.05.2024 року, специфікація (додаток 1), специфікація (додаток 3) додаткової угоди від 06.06.2024 року, додаткової угоди від 01.07.2024 року;

Копія договору від 24/05/2024 року, специфікація (додаток 3) додаткової угоди від 06.06.2024 року, додаткової угоди від 01.07.2024 року;

Копія ухвал по справам № 520/23857/24 та № 520/29287/24;

Копія висновку ДП «ДЕРЖЗОВНІШІНФОРМ» № 3-3/823 від 30.08.2024 року;

Копія платіжного документа від 31.10.2024 року яким ТОВ «ВП Промкомплект» сплатило ТОР ALLIANCE SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA та лист про зміну призначення розрахунку.

Копія: Договір перевезення вантажу № 0707 від 07.07.2023 року, Довідка про транспортні витрати №б/н 12.09.2024 року, Акт надання послуг № 624 від 17.09.2024 року, платіжна інструкція №2478 від 17.09.2024 року на суму 77000,00 грн.

Копія перекладу митної декларації країни відправлення № 24PL335010E1096083 від 12.09.2024;

Копія документа «підтвердження експорту» який додається до митній декларації країни відправлення № 24PL335010E1096083 від 12.09.2024; з перекладом;

Копія Листу пропозиції стосовно вартості товарів які Продавець пропонував Покупцю від 01.06.2024 року та від 29.07.2024 року;

Копія картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807200/2024/000660;

Копія рішення Харківської митниці Державної митної служби України №UA807000/2024/000545/2 від 16.09.2024 року про коригування митної вартості товарів; Копія додаткової угоди до договору транспортного експедирування № 0707 від 07.07.2023 року про продовження строку дії договору до 31.12.2025 року;

У відповідь на звернення Позивача щодо перегляду рішення про коригування митної вартості Відповідачем надіслано лист від 05.12.2024 - відмова в скасуванні рішення про коригування митної вартості.

Щодо винесення рішення про коригування митної вартості товару №UA807000/2024/000567/2, суд зазначає наступне.

Між Позивачем (код ЄДРПОУ - 39477455, Україна) та TOP ALLIANCE SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA (NIP | KRS | REGON 524940045, Poland) було укладено договір від 24.05.2024 року та специфікацію (додаток №3).

Відповідно до специфікації (додаток №3) від 22.08.2024 року на поставку наступного Товару:

PRET PLASKI 100X16_S480W_5,8 NN N/Пруток плоский розміром 100X16 сталь S480W, висота 5,8 мм, у кількості 163 тон, за ціною 3 664,5 за тонну, загальною вартістю 597 313,5 злотих.

Умова поставки: FCA Mikolow, Poland (Incoterms-2010).

Умови платежу: на протязі 30 календарних днів з дати поставки.

Код Товару 72283070.

Дата поставки до 01.10.2024 року.

Відповідно до умов вищезазначеного договору та специфікацій Продавець в особі ТОР ALLIANCE SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA ( NIP | KRS | REGON 524940045, Poland) виставив Позивачу рахунок-фактуру (інвойс) № FE 4/09/2024 року від 19.09.2024 року на постачання PR^T PLASKI 100X16_S480W_5,8 NN N за ціною 3664,5 PLN за 1 тонну, у кількості 20.882 тони на загальну вартість 76522,09 злотих.

Згідно п. 2. розділу 2 «Вартість» договору поставки від 24.05.2024 року ціна Товару визначається відповідно до умов FCA Польща, відповідно до правил Інкотермс - 2010 та включає вартість завантаження Товару у Продавця, вартість сертифікації Товар, вартість упаковки та маркування. Якщо сторони не домовляться про інше в кожній окремій Специфікації.

Згідно рахунку-фактури (інвойс) № FЕ 4/09/2024 року від 19.09.2024 року транспортні витрати, не входили до вартості Товару.

ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) надавав послуги декларанта Товарів за договором №12/2020 від 27.04.2020 року.

Керуючись 4.2 ст. 57 МК України та ч. 4 ст. 58 МК України декларантом ФОП ОСОБА_1 - представником Позивача було заявлено митну вартість товару за 1 методом (вартість товару за договором та витрати на транспортування товару до кордону України) та подано електронну митну декларацію 24UА44U0.

На підтвердження митної вартості товару Позивач надав до митниці (Відповідачу) наступні документи:

- Договір на поставку від 24.05.2024 року;

- Додаток № 1 до Договору на поставку від 24.05.2024 року;

- Додаток №3 до Договору на поставку від 24.05.2024 року;

- Додаткова угода від 01.07.2024 року до Договору на поставку від 24.05.2024 року;

- Додаткова угода від 06.06.2024 року до Договору на поставку від 24.05.2024 року;

- Пакувальний лист 19092024 від 19.09.2024 року;

- Рахунок фактура (інвойс) № FЕ 4/09/2024 від 19.09.2024 року;

- Автотранспортна накладна 1909 від 19.09.2024 року;

- Сертифікат походження товару EUR.1 №РL/МF/АS 0386418;

- Договір перевезення № 0612 від 06.12.2023 року;

- Висновок ДП «ДЕРЖЗОВНІШІНФОРМ» № 3-3/752 від 09.08.2024 року;

- Договір про надання послуг митного брокера № 12/2020 від 27.04.2020 року;

- Заявка на перевезення № 1909РL1 від 19.09.2024 року;

- Довідка про вартість перевезення № 19.09-2184 від 19.09.2024 року;

- Рахунок про надання транспортно-експедиційних послуг № 19.09-2184 від 19.09.2024 року;

- Комерційна пропозиція від 29.07.2024 року;

- Закупівельний рахунок № 4026548 від 25.07.2024 року;

- Сертифікат якості від 21.08.2024 року;

- Лист відправника від 28.05.2024 року;

- Експортна ВМД відправника № 24РL335010Е1128117 від 20.09.2024 року.

Позивач зазначив митну вартість товару - 863 270,56 грн. (76522,09 (вартість товару за інвойсом)* 10,7586(курс РLN/грн.) та 40 000,00 грн. (вартість витрат на транспортування товару до кордону України), яка вираховується шляхом додавання вартості товару за інвойсом до витрат на транспортування товару до кордону України.

Митним органом було повідомлено: мінімальна митна вартість подібного товару, митне оформлення якого вже здійснено, в максимально наближений термін, складає: товар 1) 1,45 USD/кг. У відповідності до вимог п. 5. ст. 55 та п. 4. ст. 57 МК України, митний орган проведе процедуру консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявної у кожного із них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органу. Якщо Ви згодні прошу Вас повідомити митний орган.

У відповідь на запитання митного органу Позивачем було направлено лист № 2709/24 від 27.09.2024 року з поясненнями щодо формування митної вартості.

Митним органом в особі Харківської митниці було відмовлено декларанту ФОП ОСОБА_1 - представнику Позивача у здійсненні митного оформлення товарів відповідно до заявленої митної вартості та прийнято - Рішення про коригування митної вартості товарів UA807000/2024/000567/2 від 27.09.2024 року.

Згідно з Рішенням про коригування митної вартості № UA807000/2024/000567/2 від 27.09.2024 року Харківська митниця Державної митної служби України (далі - митний орган) збільшила митну вартість Товару: PRЗT PLASKI 100X16_S480W_5,8 NN N, що постачався позивачу згідно Договору на поставку б/н від 24.05.2024 року до 5560,0 злотих за тонну.

Як вбачається зі змісту оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів UA807000/2024/000567/2 від 27.09.2024 року, підставою для його прийняття стало наступне:

наявні рішення про визначення митної вартості по даному підприємству;

відсутні каталоги, загальні справжні прейскуранти (прайм-листи) від виробника товару;

в копії митній декларації країни відправлення під кодом 9610 № 24PL335010E1128117 в якій зазначена вартість 77856 PLN, але у МД зазначена фактурна вартість на рівні 76522 PLN, тобто не враховані всі складові митної вартості;

декларантом надана експортна декларація № 24PL335010E1128117, без перекладу згідно ст. 254 МК України;

відсутній банківський платіжний документ, що підтверджує факт оплати транспортно- експедиційних послуг, відповідно рахунку на транспортні послуги від 19.09.2024 № 19.09-2184;

декларантом не заповнена графа 4 ДМД, що суперечить вимогам наказу МІНФІНУ від 24.05.2012 року №599;

в CMR від 19.09.2024 року № 1909 наданій до митного оформлення в гр. 22 відсутній підпис Відправника;

відсутня калькуляція транспортних витрат, що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту, що суперечить вимогам наказу МФУ від 24.05.2012 року № 509 «Про затвердження форми декларації митної вартості та правил її заповнення; декларантом не надано жодної інформації щодо навантажувально-розвантажувальних робіт, за умовами FCA ці витрати повинні включатися до вартості товару, але дана складова митної вартості не була врахована;

висновок від 07.08.2024 № 3-3/752 дійсний до 10.09.2024 року;

а також у зв`язку з неможливістю надати декларантом всі витребувані документи, передбачені п. 3 ст. 53 МК України;

не надання декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари;

не надання декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на подібні товари;

не надання декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні та подібні товарів, які продаються на митній території України у незмінному стані; відсутні дані щодо витрат на виплату комісійних винагород, звичайних надбавок на прибуток та загальних витрат з продажем на митній території України;

відсутні дані щодо витрат понесених в Україні на навантаження, вивантаження, транспортування, страхування;

не надано декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація та документи, які мали вплив на процес формування ціни товару - на матеріал та витрат, понесених виробником у зв`язку з виробництвом товарів, витрат на навантаження, вивантаження, транспортування, страхування, транспортування до місця перетинання митного кордону України, прибутку що одержав експортер у результаті поставки товару.

В зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів передбачених п. 3 ст. 53 МК України, та відмовою декларанта надати додаткові документи щодо митної вартості. 2) не надання декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари; 3) не надання декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на подібні товари; 4) не надання декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація; - щодо ідентичних та подібних товарів які продаються на митній території України в незмінному виді; - відсутні дані щодо витрат комісійних винагород, звичайних надбавок на прибуток та загальних витрат у зв`язку з продажем на митній території України; - відсутні дані щодо витрат понесених в Україні на навантаження, вивантаження, транспортування, страхування; 5) не надання декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація та документи, які мали вплив на процес формування ціни товару; на матеріал та витрат, понесених виробником в зв`язку з виробництвом товарів; витрат на завантаження, вивантаження, страхування, транспортування до місця перетинання митного кордону України; - прибутку, що одержує експортер у результаті поставки в Україну.

З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз даних АСМО Інспектор та Є АІС Держмитслужби У країни та встановлено, що рівень митної вартості подібних товарів у максимальній наближений до митного оформлення час становить: тов.№1-1,45 USD/кг. Враховуючи вищезазначене, митну вартість товару скориговано до цього рівня. Джерелом інформації для даного Рішення по товару є наявна у митного органу цінова інформація щодо раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях: товарі) №UA 806040/2024/1494 від 17.06.2024 (тов.3) код товару УКТ ЗЕД , умови поставки FCA, виробник: CMC Poland Sp. z.o.o..

Торгівельна марка CMC, країна виробництва Польща (PL) При прийнятті даного Рішення застосовані методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України.

На підставі рішення про коригування митної вартості товару, Відповідачем також видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA807200/2024/000685.

Позивач не погодився із завищенням митної вартості і звернувся до митного органу з проханням про випуск товару у вільний обіг під гарантійні зобов`язання згідно із ч.7 ст. 55 МК України.

Відповідно до ч. 7 ст. 55 МК України Позивач надав митному органу нову митну декларацію № 24UA11U6 та додатково сплатив ПДВ у розмірі 77169,02 грн. (відповідно до гр. 47 митної декларації, СП 55).

Відповідач здійснив митне оформлення товару з відміткою в гр. 48 митної декларації «відстрочення платежів до 25.12.2024 р.».

Керуючись ч. 8 ст. 55 МК України, якою передбачено, що протягом 80 днів з дня випуску товарів декларант або уповноважена ним особа може надати митному органу додаткові документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товарів, що декларуються, Позивач звернувся до Відповідача з заявою № 2811/24 від 28.11.2024 з проханням скасувати рішення про коригування митної вартості товару. Разом зі зверненням Позивач надав Відповідачу додаткові документи, а саме:

Копія договору від 24.05.2024 року, специфікація (додаток 3) додаткової угоди від 06.06.2024 року, додаткової угоди від 01.07.2024 року;

Копія ухвал по справам № 520/23857/24 та № 520/29287/24;

Копія висновку ДП «ДЕРЖЗОВНІШІНФОРМ» № 3-3/823 від 30.08.2024 року;

Копія платіжного документа від 08.11.2024 року яким ТОВ «ВП ПРОМКОМПЛЕКТ» сплатило ТОР ALLIANCE SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA;

Копія: Договору перевезення вантажу № 0612 від 06.12.2023 року, Довідки про транспортні витрати № 19.09-2184 від 19.09.2024 року, Рахунку-фактури № 19.09-2184 від 19.09.2024 року Акту надання послуг № 30.09-2184 від 30.09.2024 року та платіжної інструкції № 2369 від 01.10.2024 року;

Копія перекладу митної декларації країни відправлення № 24PL335010E1128117 від 20.09.2024 року;

Копія документа «підтвердження експорту» який додається до митній декларації країни відправлення № 24PL335010E1128117 від 20.09.2024 року з перекладом;

Копія Листу пропозиції стосовно вартості товарів які Продавець пропонував Покупцю від 01.06.2024 року та від 29.07.2024 року;

Копія картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807200/2024/000685;

Копія рішення Харківської митниці Державної митної служби України №UA807000/2024/000567/2 від 27.09.2024 року про коригування митної вартості товарів.

Відповідь на звернення Позивача щодо перегляду рішення про коригування митної вартості до Позивача не надходило.

Щодо винесення рішення про коригування митної вартості товару №UA807000/2024/000570/2, суд зазначає наступне.

Між Позивачем (код ЄДРПОУ - 39477455, Україна) та TOP ALLIANCE SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA ( NIP | KRS | REGON 524940045, Poland) було укладено договір від 24.05.2024 року та специфікацію (додаток №3).

Відповідно до специфікації (додаток №3) від 22.08.2024 року на поставку наступного Товару:

PRЕT PLASKI 100X16_S480W_5,8 NN N/Пруток плоский розміром 100X16 сталь S480W, висота 5,8 мм, у кількості 163 тон, за ціною 3 664,5 за тонну, загальною вартістю 597 313,5 злотих.

Умова поставки: FCA Mikolow, Poland (Incoterms-2010).

Умови платежу: на протязі 30 календарних днів з дати поставки.

Код Товару 72283070.

Дата поставки до 01.10.2024 року.

Відповідно до умов вищезазначеного договору та специфікацій Продавець в особі ТОР ALLIANCE SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA ( NIP | KRS | REGON 524940045, Poland) виставив Позивачу рахунок-фактуру (інвойс) № FE 5/09/2024 року від 23.09.2024 року на постачання PRET PLASKI 100X16_S480W_5,8 NN N за ціною 3664,5 PLN за 1 тонну, у кількості 21,104 тони на загальну вартість 77 335,61 злотих.

Згідно п.2. розділу 2 «Вартість» договору поставки від 24.05.2024 року ціна Товару визначається відповідно до умов FCA Польща, відповідно до правил Інкотермс - 2010 та включає вартість завантаження Товару у Продавця, вартість сертифікації Товар, вартість упаковки та маркування. Якщо сторони не домовляться про інше в кожній окремій Специфікації.

Згідно рахунку-фактури (інвойс) № FE 5/09/2024 року від 23.09.2024 року транспортні витрати, не входили до вартості Товару.

ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) надавав послуги декларанта Товарів за договором №12/2020 від 27.04.2020 року.

Керуючись 4.2 ст. 57 МК України та ч. 4 ст. 58 МК України 27.09.2024 декларантом ФОП ОСОБА_1 - представником Позивача було заявлено митну вартість товару за 1 методом (вартість товару за договором та витрати на транспортування товару до кордону України) та подано електронну митну декларацію 24UА46U8.

На підтвердження митної вартості товару Позивач надав до митного органу наступні документи:

- Договір на поставку від 24.05.2024 року;

- Додаток №1 до Договору на поставку від 24.05.2024 року;

- Додаток №3 до Договору на поставку від 24.05.2024 року;

- Додаткова угода від 01.07.2024 року до Договору на поставку від 24.05.2024 року;

- Додаткова угода від 06.06.2024 року до Договору на поставку від 24.05.2024 року;

- Пакувальний лист 23092024 від 23.09.2024 року;

- Рахунок фактура (інвойс) № FЕ 5/09/2024 від 23.09.2024 року;

- Автотранспортна накладна 2309 від 23.09.2024 року;

- Сертифікат походження товару EUR.1 №РL/МF/АS 0386422;

- Договір перевезення № 0707 від 07.07.2023 року;

- Висновок ДП «ДЕРЖЗОВНІШІНФОРМ» № 3-3/752 від 09.08.2024 року;

- Договір про надання послуг митного брокера № 12/2020 від 27.04.2020 року;

- Заявка на перевезення № 2309PL1 від 23.09.2024 року;

- Довідка про вартість перевезення №Б/Н від 24.09.2024 року;

- Рахунок про надання транспортно-експедиційних послуг № 642 від 24.09.2024 року;

- Комерційна пропозиція від 29.07.2024 року;

- Закупівельний рахунок № 4026548 від 25.07.2024 року;

- Сертифікат якості від 21.08.2024 року;

- Лист відправника від 28.05.2024 року;

- Експортна ВМД відправника № 24РL335010Е1139863 від 24.09.2024 року.

Позивач зазначив митну вартість товару - 872 522,89 грн. (77335,61 (вартість товару за інвойсом)* 10,7586(курс РLN/грн.) та 40 500,00 грн. (вартість витрат на транспортування товару до кордону України), яка вираховується шляхом додавання вартості товару за інвойсом до витрат на транспортування товару до кордону України.

Митним органом було повідомлено позивача: мінімальна митна вартість подібного товару, митне оформлення якого вже здійснено, в максимально наближений термін, складає: товар 1) 1,45 ІІБО/кг. У відповідності до вимог п. 5. ст. 55 та п. 4. ст. 57 МК України, митний орган проведе процедуру консультації між митним органом та декларантом х метою обміну наявної у кожного із них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органу. Якщо Ви згодні прошу Вас повідомити митний орган.

У відповідь на запитання митного органу Позивачем було направлено лист № 2709-1/24 від 27.09.2024 року с поясненнями щодо формування митної вартості.

Митним органом в особі Харківської митниці було відмовлено декларанту ФОП ОСОБА_1 - представнику Позивача у здійсненні митного оформлення товарів відповідно до заявленої митної вартості та прийнято - Рішення про коригування митної вартості товарів UA807000/2024/000570/2 від 27.09.2024 року.

Згідно з Рішенням про коригування митної вартості UA807000/2024/000570/2 від 27.09.2024 року Харківська митниця Державної митної служби України збільшила митну вартість Товару: PRET PLASKI 100X16_S480W_5,8 NNN, що постачався позивачу згідно Договору на поставку б/н від 24.05.2024 року до 5553,9 злотих за тонну.

Як вбачається зі змісту оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів UA807000/2024/000570/2 від 27.09.2024 року, підставою для його прийняття стало наступне:

наявні рішення про визначення митної вартості по даному підприємству;

наданий до митного оформлення експертний висновок від 07.08.2024 № 3-3/752 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою підтвердження заявленої митної вартості товарів, в зв`язку з тим, що висновок має виключно інформаційний характер, та дійсний до 10.09.2024 року;

декларантом надана експортна декларація № 24PL335010E1139863, без перекладу згідно ст. 254 МК України;

відсутній прайс-лист, калькуляція виробника товару;

в митній декларації країни відправлення під кодом 9610 № 24PL335010E1139863 в якій зазначена вартість 78670 PLN, але у МД зазначена фактурна вартість на рівні 77335,61 PLN, тобто не враховані всі складові митної вартості;

відповідно до CMR №2309 вона була складена (гр. №21 KALISZ 23.09.2024), в також гр. № 22 CMR №2309, зазначено підпис та штамп відправника (Kalisz, ul. Zielona, 12, numer REGON: 524940045 NIP:, KRS , Poland), але виходячи з умов поставки FCA MIKOLOW, вбачається не включення транспортних витрат, тобто не враховані всі складові митної вартості на маршруті KALISZ MIKOLOW;

а також у зв`язку з неможливістю надати декларантом всі витребувані документи, передбачені п. 3 ст. 53 МК України;

не надання декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари;

не надання декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на подібні товари;

не надання декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні та подібні товарів, які продаються на митній території України у незмінному стані;

відсутні дані щодо витрат на виплату комісійних винагород, звичайних надбавок на прибуток та загальних витрат з продажем на митній території України;

відсутні дані щодо витрат понесених в Україні на навантаження, вивантаження, транспортування, страхування;

не надано декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація та документи, які мали вплив на процес формування ціни товару - на матеріал та витрат, понесених виробником у зв`язку з виробництвом товарів, витрат на навантаження, вивантаження, транспортування, страхування, транспортування до місця перетинання митного кордону України, прибутку що одержав експортер у результаті поставки товару.

а також в зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів передбачених п. 3 ст. 53 МК України, та відмовою декларанта надати додаткові документи щодо митної вартості. 2) не надання декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари; 3) не надання декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на подібні товари; 4) не надання декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація;- щодо ідентичних та подібних товарів які продаються на митній території України в незмінному виді; - відсутні дані щодо витрат комісійних винагород, звичайних надбавок на прибуток та загальних витрат у зв`язку з продажем на митній території України; відсутні дані щодо витрат понесених в Україні на навантаження, вивантаження, транспортування, страхування 5) не надання декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація та документи, які мали вплив на процес формування ціни товару; на матеріал та витрат, понесених виробником в зв`язку з виробництвом товарів; витрат на завантаження, вивантаження, страхування, транспортування до місця перетинання митного кордону України; - прибутку, що одержує експортер у результаті поставки в Україну.

З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз даних АСМО Інспектор та ЄАІС Держмитслужби України та встановлено, що рівень митної вартості подібних товарів у максимальній наближений до митного оформлення час становить: тов.№1-1,45 USD/кг. Враховуючи вищезазначене, митну вартість товару скориговано до цього рівня. Джерелом інформації для даного Рішення по товару є наявна у митного органу цінова інформація щодо раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях: товарі) №UA806040/2024/1494 від 17.06.2024 (тов.3) код товару УКТ ЗЕД , умови поставки FCA, виробник: CMC Poland Sp. z.o.o..

При прийнятті даного Рішення застосовані методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України.

На підставі рішення про коригування митної вартості товару, Відповідачем також видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA807200/2024/000686.

Позивач не погодився із завищенням митної вартості і звернувся до Відповідача з проханням про випуск товару у вільний обіг під гарантійні зобов`язання згідно із ч. 7 ст. 55 МК України. Відповідно до ч. 7 ст. 55 МК України Позивач надав митному органу нову митну декларацію № 24UA17U0 та додатково сплатив ПДВ у розмірі 77697,47 грн. (відповідно до гр. 47 митної декларації, СП 55).

Відповідач здійснив митне оформлення товару з відміткою в гр. 48 митної декларації «відстрочення платежів до 25.12.2024 р.».

Керуючись ч. 8 ст. 55 МКУ, якою передбачено, що протягом 80 днів з дня випуску товарів декларант або уповноважена ним особа може надати митному органу додаткові документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товарів, що декларуються, Позивач звернувся до митного органу з заявою № 2711/24 від 27.11.2024 року з проханням скасувати рішення про коригування митної вартості товару.

Разом зі зверненням Позивач надав митному органу додаткові документи, а саме:

- Копія договору від 24.05.2024 року, специфікація (додаток 3) додаткової угоди від 06.06.2024 року, додаткової угоди від 01.07.2024 року;

- Копія ухвал по справам № 520/23857/24 та № 520/29287/24;

- Копія висновку ДП «ДЕРЖЗОВНІШІНФОРМ» № 3-3/823 від 30.08.2024 року;

- Копія платіжного документа від 08.11.2024 року яким ТОВ «ВП ПРОМКОМПЛЕКТ» сплатило TOP ALLIANCE SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA.

- Копія: Договору перевезення вантажу № 0707 від 07.07.2023 року, Довідки про транспортні витрати № б/н від 24.09.2024 року, Рахунку-фактури № 642 від 24.09.2024 року, Акту надання послуг № 642 від 27.09.2024 року, платіжної інструкції № 2364 від 01.10.2024 року.

- Копія перекладу митної декларації країни відправлення № 24PL335010E1139863 від 24.09.2024;

- Копія документа «підтвердження експорту» який додається до митній декларації країни відправлення № 24PL335010E1139863 від 24.09.2024; з перекладом;

- Копія Листу пропозиції стосовно вартості товарів які Продавець пропонував Покупцю від 01.06.2024 року та від 29.07.2024 року;

- Копія картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807200/2024/000686;

- Копія рішення Харківської митниці Державної митної служби України № UA807000/2024/000570/2 від 27.09.2024 року про коригування митної вартості товарів;

У відповідь на звернення Позивача щодо перегляду рішення про коригування митної вартості Відповідачем надіслано лист від 05.12.2024 року - відмова в скасуванні рішення про коригування митної вартості.

Не погоджуючись із вищевказаними рішеннями про коригування митної вартості товарів та картками відмови в прийнятті електронних митних декларацій, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

По суті спірних правовідносин, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ч.1 ст. 246 МУ України, метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Відповідно до ч. 1 ст. 248 МУ України, митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи (ч. 1ст. 257 МК України).

Статтею 264 МК України встановлено, що відмова органу доходів і зборів у прийнятті митної декларації повинна бути вмотивованою, а про причини відмови має бути письмово повідомлено декларанта; орган доходів і зборів відмовляє у прийнятті митної декларації виключно з таких підстав: митна декларація не містить усіх відомостей або подана без документів, передбачених статтею 335 цього Кодексу; електронна митна декларація не містить встановлених законодавством обов`язкових реквізитів; митну декларацію подано з порушенням інших вимог, встановлених цим Кодексом; у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою органу доходів і зборів заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Згідно із ч. 3 ст. 318 МК України, митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Статями 49, 50 МК України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.

Частинами 4, 5 статті 58 МК України встановлено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Згідно із п.п. 5, 6, 7 ч. 10 ст. 58 МК України, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема, витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на страхування цих товарів.

Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом. Декларант зобов`язаний: заявляти митну вартість, визначену ним самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації (ч.ч. 1, 2 ст. 52 МК України).

Відповідно до ст. 57 МК України, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності. У разі неможливості визначення митної вартості товарів, згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу, за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Згідно із ч. 2 ст. 53 МК України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Частиною 3 статті 53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс - листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно із ч. 4 ст. 53 МК України, у разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Положеннями ч.ч. 1, 2 ст. 53 МК України передбачено вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Згідно із ч.ч. 1-3 ст. 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч. 6, 7 ст. 54 МК України, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості. У разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Згідно із ч. 1 ст. 55 МК України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

У разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях (ч. ч. 3, 4 ст. 64 МК України).

Аналіз вищевказаних норм законодавства вказує, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості, митний орган зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у ст. 58 МК України.

Єдиними підставами, які надають контролюючому органу право відійти від встановлених обмежень, які пов`язані із перевіркою основного переліку документів що підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи, є лише наявність передбачених законодавцем обставин, а саме, у випадку якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, адже такі вади не дозволяють митному органу законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Вказаний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду викладеній у постанові від 10 червня 2020 року по справі №1.380.2019.004752, яку відповідно до ч.5 ст. 242 КАС України суд враховує при виборі та застосуванні норм права до спірних правовідносин.

Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

В постанові від 05.05.2022 року у справі № 2040/6019/18 Верховний Суд також дійшов висновку, що митний орган має право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів.

Отже, витребування додаткових документів можливе у разі наявності обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості.

Слід зазначити, що наявність таких обставин має бути обґрунтована та підтверджена відповідними доказами. Встановивши відсутність достатніх відомостей, митний орган має зазначити, які саме складові митної вартості товару є непідтвердженими, з яких причин із поданих декларантом документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Суд звертає увагу, що перед прийняттям оскаржуваних рішень, після отримання ЕМД, поданих позивачем до митного органу, управлінням митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД направлено декларанту ряд повідомлень щодо надання пояснень та додаткової інформації у зв`язку з недостатністю документів для визначення складових митної вартості товарів.

Листами позивачем, в яких викладено додаткові пояснення, повідомлено Харківську митницю, що підприємством були направлені до митного органу усі можливі документи для підтвердження заявленої митної вартості товару по ЕМД.

Також, підприємством повідомлено митний орган, що разом із ЕМД подавалися усі необхідні та наявні документи, як за основним переліком на підтвердження митної вартості товару за ч. 2 ст. 53 МК України, так і додаткові документи за ч.ч. 3, 4 ст. 53 МК України, якими повністю підтверджено правильність визначення митної вартості товару декларантом.

Суд звертає увагу, що надання позивачем додаткових документів повинно забезпечувати можливість визначення останнім митної вартості товарів. Адже з положень п. 2 ч. 6 ст. 54, ч. 2 ст. 256 МК України слідує, що виконання вимог органу доходів і зборів щодо надання додаткових документів виключає можливість відмови у митному оформленні товарів. Митним органом мають аналізуватись лише ті документи та відомості в них, що дійсно мають вплив на формування митної вартості товарів.

Правомірність такого підходу неодноразово оцінювалася судами, зокрема Верховний Суд у постанові від 13.10.2021 року у справі № 804/15600/15 наголосив, що витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

З переліку витребуваних відповідачем документів неможливо встановити, недоліки яких з наданих декларантом документів не дозволили погодитися із заявленою ним митною вартістю та яким чином ці недоліки можливо усунути.

При цьому, факт ненадання позивачем додатково витребуваних документів, які підтверджують митну вартість товарів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.

Суд звертає увагу, що з наданих як до митниці, так і до суду документів встановлено, що на підтвердження митної вартості містяться всі складові для підтвердження митної вартості.

Щодо оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товару № UA807000/2024/000546/2, суд зазначає наступне.

Щодо посилань митного органу на те, що були відсутні каталоги, загальні справжні прейскуранти (прайс-листи) від виробника товару, суд зазначає, наступне.

Так, Верховним Судом зроблено висновок у постанові від 08.12.2022 року у справі № 420/2792/19, що прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців. При цьому, прайс-лист є документом довільної форми й чинне законодавство не встановлює вимог до форми та змісту прайс-листів, які можуть оформлюватись не лише виробником товару, а й продавцем у довільній формі на власний розсуд; наявність же чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів), зокрема, інформації щодо умов поставки, лише сама по собі не може свідчити про заниження митної вартості товарів.

Верховний Суд у постанові від 23 жовтня 2020 р. у справі № 810/690/17 зазначив, що посилання контролюючого органу на те, що наданий прайс-лист не можна вважати ні прайс-листом, ні комерційною пропозицією, оскільки виданий особі, що жодним чином не фігурує ні в одному документі та відповідно до загальноприйнятої практики не містить відомостей, яких достатньо будь-якому покупцю для отримання інформації щодо умов продажу товару, а саме умови платежу, термін поставки, характер тари та упаковки дата його складання, або ж число, з якого дані ціни вводяться в дію, термін дії, суди також обґрунтовано не взяли до уваги з огляду на те, що по - перше, не є основним документом відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів, по - друге, прайс-лис - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по - третє, жодним нормативним актом, в тому числі і міжнародним, не встановлено вимоги до форми та змісту прайс-листів, тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатись на неповноту чи обмеженість його відомостей, як на підставу для коригування митної вартості товару.

Верховний Суд у постанові від 02.06.2022 року у справі № 460/2674/20 щодо доводів митниці про те, що долучений декларантом документ прейскурант (прайс-лист) виробника товарів складений не для широкого кола осіб та не містить терміну дії, у зв`язку з чим витребував додаткові документи, зазначив, що суд першої інстанції обґрунтовано відхилив, з оглядуна наступне: термін дії прайс-листа не є обов`язковим реквізитом такого виду документу, а тому може у ньому не зазначатися; продавець самостійно визначає ціни для своїх контрагентів, що є однією з базових основ забезпечення свободи підприємницької діяльності.

Також, Верховний Суд у постанові від 23 жовтня 2020 року справі № 810/690/17 вказав, що прайс-лист: по-перше, не є основним документом відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів, по-друге, прайс-лист - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по-третє, жодний нормативний акт, зокрема міжнародний, не встановлює вимоги до форми та змісту прайс - листів. Тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей як на підставу для коригування митної вартості товару.

Таким чином, каталог, прайс-лист є додатковим документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей, як на підставу для коригування митної вартості товару.

Щодо посилань митного органу на те, що відсутній переклад митної декларації країни відправлення 24PL335010E1088275 від 10.09.2024, що суперечить вимогам ст. 254 МК України, суд зазначає наступне.

Згідно з ч. 3 ст. 57 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Отже, копія митної декларації країни відправлення є додатковим документом, що подається (за наявності) декларантом для підтвердження заявленої митної вартості товарів, і має бути оформлена відповідно до чинного законодавства країни.

В постанові від 20.09.2023 року у справі №815/6805/17 (касаційне провадження №К/9901/53456/18) Верховний Суд зробив висновок, що перелік основних документів, які підтверджують митну вартість товарів, наведений у статті 53 МК України і в ньому відсутній такий документ, як експортна декларація країни відправлення. Такий документ може бути поданий для митного оформлення, але лише в якості додаткового, у тому випадку, якщо виникає необхідність в уточненні показників основних документів.

Крім того, згідно висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 20 вересня 2023 року у справі №815/6805/17 (касаційне провадження № К/9901/53456/18 ): Крім того, перелік основних документів, які підтверджують митну вартість товарів, наведений у статті 53 МК України і в ньому відсутній такий документ, як експортна декларація країни відправлення.

Оскільки копія митної декларації країни відправлення є додатковим документом, у митного органу відсутня необхідність співставляти дані митних декларацій країни відправлення з інформацією щодо вартості товару, зазначено в ЕМД та таке співставлення не може впливати на визначення митної вартості товару.

Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.

Щодо посилань митного органу на те, що відсутні банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг, що суперечить вимогам Наказу МФУ від 24.05.2012 №599 «Про затвердження Форми декларації митної вартості та Правил її заповнення», суд зазначає наступне.

01.11.2024 року ТОВ ВП ПРОМКОМПЛЕКТ сплатило TOP ALLIANCE SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA суму за договором.

Перевезення Товару відбувалось на підставі окремого договору № 0612 від 06.12.2023 року.

Тобто організація перевезення та оплата перевезення здійснювалась за рахунок Покупця.

За надання послуг перевезення Експедитор виставив рахунок-фактура за транспортні послуги що до перевезення №10.09-5307 від 10.09.2024 року.

Договір про транспортне експедирування № 0707 від 07.07.2023 року, Довідка про транспортні витрати що до вартості перевезення №б/н від 29.05.2024 року, Рахунок-фактура за транспортні послуги що до перевезення №379 від 29.05.2024 року

Копія Договору перевезення вантажу № 0612 від 06.12.2023 року, Довідка про транспортні витрати № 10.09-5307 від 10.09.2024 року, Рахунок-фактура № 10.09-5307 від 10.09.2024 року, Акт надання послуг № 17.09-5307 від 17.09.2024 року та платіжна інструкція № 2225 від 18.09.2024 року були надані митним органам.

Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.

Щодо посилань митного органу на те, що відсутня калькуляція транспортних витрат, що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту, що суперечить вимогам Наказу МФУ від 24.05.2012 №599 «Про затвердження Форми декларації митної вартості та Правил її заповнення», суд зазначає наступне.

Згідно ч. 2. статті 53 МК України, такий документ як рахунок на оплату транспортних послуг що містить інформацію, щодо відстані в кілометрах, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту не передбачено.

Пунктом 6 частини 2 статті 53 МК України передбачено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.

Отже, рахунок на оплату транспортних послуг є документом, який відповідає вимогам та підтверджує митну вартість.

Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.

Щодо посилань митного органу на те, що наданий до митного оформлення експертний висновок від 09.08.2024 №3-3/752 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, в зв`язку з тим, що висновок має виключно інформаційний характер, та видано на попередні комерційні документи (інвойси, специфікації), суд зазначає наступне.

У спірних рішеннях відповідачем зазначено, що наданий до митного оформлення висновок експерта взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночнудіяльність в Україні» від 12.07.2001 р. № 2658- ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна та майнових прав», затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 зі змінами.

Так, відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, встановлюються в інвойсах № NTL-FTL20240402 від 02.04.2024 року, № NTL-FTL20240527/1 від 27.05.2024 року, № NTL-FTL20240527/2 від 27.05.2024 року.

При цьому, Верховний Суд у постанові від 25.08.2023 по справі № 826/3098/16 зазначив, що висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини є додатковими документами, що подаються декларантом на вимогу митного органу у випадку виникнення сумнівів у правильності задекларованої митної вартості товарів, однак сама по собі наявність або відсутність таких висновків чи інформації не може бути підставою для сумнівів у задекларованій митній вартості товарів за умови подання декларантом усіх наявних та підтверджуючих заявлену митну вартість документів, визначених частиною другою статті 53 МК України.

Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.

Щодо посилань митного органу на те, що декларантом надано Сертифікат якості №7655E670 на вагу відмінну від ваги, що вказана в декларації, суд зазначає наступне.

Частина друга стаття 53 МК України називає перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження митної вартості товару та обраного методу її визначення.

Суд звертає увагу, що згідно із приписами частинами 2 статті 53 МК України до таких документів належать наступні: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Поряд з цим, слід звернути увагу на те, що законодавець називаючи перелік документів у пунктах 4, 8 користується сполучником «якщо», а в пункті 5, послуговується словосполученням «за наявності».

Використання такої лінгвістично-синтаксичної конструкції покликане наголосити на необов`язковості таких документів за певних обставин або ж навпаки - обов`язковості.

Таким чином суд приходить до висновку, що законодавцем не віднесено документ - Сертифікат якості до обовязкових документів, які беззаперечено використовуються для визначення вартісних показників транспортування товару.

Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.

Щодо посилань митного органу на те, що згідно умов зовнішньоекономічного договору від 24.05.2024 №Б/Н розділу 2 «вартість» п.1 «загальна остаточна сума договору складає суму всіх специфікацій, при цьому сума договору не повинна перевищувати 500 000 PLN (польський злотих), але в специфікації від 24.05.2024 вартість поставляємого товару складає 520 359 PLN (польський злотих), суд зазначає наступне.

Сума договору не домінуючою та не змінною складовою визначення митної вартості, згідно умов договору загальна сума складається з специфікації, Разом з цим окреслена відмінність врахована позивачем під час процедури митного декларування.

Крім того митним органом не зазначається про конкретне порушення в даному випадку конкретної норми законодавства.

Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.

Щодо посилань митного органу на те, що декларантом не надано жодної інформації щодо навантажувально розвантажувальних робіт, за умовами поставки FCA ці витрати повинні включатися до вартості товару, але дана складова митної вартості не була врахована, суд зазначає наступне.

FCA (...namedplace) англ. Free Carrier, або Вільний перевізник (...назва місця) - термін Інкотермс 2010, який означає, що продавець доставить вантаж, який пройшов митне очищення, зазначеному покупцем перевізнику до названого місця.

Матеріалами справи підтверджено транспортні витрати, а саме: Копія Договору перевезення вантажу № 0612 від 06.12.2023 року, Довідка про транспортні витрати № 10.09-5307 від 10.09.2024 року; Рахунок-фактура № 10.09-5307 від 10.09.2024 року; Акт надання послуг № 17.09-5307 від 17.09.2024 року та платіжна інструкція № 2225 від 18.09.2024 року.

Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.

Щодо оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товару № UA807000/2024/000545/2, суд зазначає наступне.

Щодо посилань митного органу на те, що до переліку документів, що подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості, визначених ч. 3 ст. 53 МК України входять каталоги, специфікації, загальні прейскуранти (прайс-листи) виробника товару. Однак декларантом, на момент подання декларації до митного контролю та митного оформлення не було надано цінової інформації щодо вартості товару, ані калькуляції, ані прайс-листу від виробника товару, суд зазначає наступне.

Так, Верховним Судом зроблено висновок у постанові від 08.12.2022 року у справі № 420/2792/19, що прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців. При цьому, прайс-лист є документом довільної форми й чинне законодавство не встановлює вимог до форми та змісту прайс-листів, які можуть оформлюватись не лише виробником товару, а й продавцем у довільній формі на власний розсуд; наявність же чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів), зокрема, інформації щодо умов поставки, лише сама по собі не може свідчити про заниження митної вартості товарів.

Верховний Суд у постанові від 23 жовтня 2020 р. у справі № 810/690/17 зазначив, що посилання контролюючого органу на те, що наданий прайс-лист не можна вважати ні прайс-листом, ні комерційною пропозицією, оскільки виданий особі, що жодним чином не фігурує ні в одному документі та відповідно до загальноприйнятої практики не містить відомостей, яких достатньо будь-якому покупцю для отримання інформації щодо умов продажу товару, а саме умови платежу, термін поставки, характер тари та упаковки дата його складання, або ж число, з якого дані ціни вводяться в дію, термін дії, суди також обґрунтовано не взяли до уваги з огляду на те, що по - перше, не є основним документом відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів, по - друге, прайс-лис - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по - третє, жодним нормативним актом, в тому числі і міжнародним, не встановлено вимоги до форми та змісту прайс-листів, тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатись на неповноту чи обмеженість його відомостей, як на підставу для коригування митної вартості товару.

Верховний Суд у постанові від 02.06.2022 року у справі № 460/2674/20 щодо доводів митниці про те, що долучений декларантом документ прейскурант (прайс-лист) виробника товарів складений не для широкого кола осіб та не містить терміну дії, у зв`язку з чим витребував додаткові документи, зазначив, що суд першої інстанції обґрунтовано відхилив, з оглядуна наступне: термін дії прайс-листа не є обов`язковим реквізитом такого виду документу, а тому може у ньому не зазначатися; продавець самостійно визначає ціни для своїх контрагентів, що є однією з базових основ забезпечення свободи підприємницької діяльності.

Також, Верховний Суд у постанові від 23 жовтня 2020 року справі № 810/690/17 вказав, що прайс-лист: по-перше, не є основним документом відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів, по-друге, прайс-лист - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по-третє, жодний нормативний акт, зокрема міжнародний, не встановлює вимоги до форми та змісту прайс - листів. Тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей як на підставу для коригування митної вартості товару.

Таким чином, прайс-лист є додатковим документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей, як на підставу для коригування митної вартості товару.

Щодо посилань митного органу на те, що на підставі п. 7 ч. 3 ст. 53 МК України, якщо документи, які декларант надав до митного контролю та митного оформлення містять розбіжності, або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант, на вимогу митного органу, надає додаткові документи, це і стосується копії митної декларації країни відправлення, суд зазначає наступне.

Згідно з ч. 3 ст. 57 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Отже, копія митної декларації країни відправлення є додатковим документом, що подається (за наявності) декларантом для підтвердження заявленої митної вартості товарів, і має бути оформлена відповідно до чинного законодавства країни.

В постанові від 20.09.2023 року у справі №815/6805/17 (касаційне провадження №К/9901/53456/18) Верховний Суд зробив висновок, що перелік основних документів, які підтверджують митну вартість товарів, наведений у статті 53 МК України і в ньому відсутній такий документ, як експортна декларація країни відправлення. Такий документ може бути поданий для митного оформлення, але лише в якості додаткового, у тому випадку, якщо виникає необхідність в уточненні показників основних документів.

Крім того, згідно висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 20 вересня 2023 року у справі №815/6805/17 (касаційне провадження № К/9901/53456/18 ): Крім того, перелік основних документів, які підтверджують митну вартість товарів, наведений у статті 53 МК України і в ньому відсутній такий документ, як експортна декларація країни відправлення.

Оскільки копія митної декларації країни відправлення є додатковим документом, у митного органу відсутня необхідність співставляти дані митних декларацій країни відправлення з інформацією щодо вартості товару, зазначено в ЕМД та таке співставлення не може впливати на визначення митної вартості товару.

Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.

Щодо посилань митного органу на те, що відсутній банківській платіжний документ, що підтверджує факт оплати трансортно-експедиційних послуг, відповідно рахунку на транспортні послуги від 12.09.2024 №624 та відсутній банківській платіжний документ, що підтверджує факт оплати трансортно-експедиційних послуг, відповідно рахунку на транспортні послуги від 12.09.2024 №624, суд зазначає наступне.

З боку позивача подана заява № 2011/24 від 20.11.2024 додатком до якої були Договір перевезення вантажу № 0707 від 07.07.2023 року, Довідка про транспортні витрати №б/н 12.09.2024 року, Акт надання послуг № 624 від 17.09.2024 року, платіжна інструкція №2478 від 17.09.2024 року на суму 77000,00 грн..

Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.

Щодо посилань митного органу на те, що відсутня калькуляція транспортних витрат, що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту, що суперечить вимогам Наказу МФУ від 24.05.2012 №599 «Про затвердження Форми декларації митної вартості та Правил її заповнення», суд зазначає наступне.

Згідно ч. 2. статті 53 МК України, такий документ як рахунок на оплату транспортних послуг що містить інформацію, щодо відстані в кілометрах, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту не передбачено.

Пунктом 6 частини 2 статті 53 МК України передбачено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.

Отже, рахунок на оплату транспортних послуг є документом, який відповідає вимогам та підтверджує митну вартість.

Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.

Щодо посилань митного органу на те, що сертифікат якості №7654E670 містить інформацію щодо вагових показників товару, що відрізняється від інформації, зазначеної в МД, наданій до митного оформлення, суд зазначає наступне.

Частина друга стаття 53 МК України називає перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження митної вартості товару та обраного методу її визначення.

Суд звертає увагу, що згідно із приписами частинами 2 статті 53 МК України до таких документів належать наступні: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Поряд з цим, слід звернути увагу на те, що законодавець називаючи перелік документів у пунктах 4, 8 користується сполучником «якщо», а в пункті 5, послуговується словосполученням «за наявності».

Використання такої лінгвістично-синтаксичної конструкції покликане наголосити на необов`язковості таких документів за певних обставин або ж навпаки - обов`язковості.

Таким чином суд приходить до висновку, що законодавцем не віднесено документ - Сертифікат якості до обов`язкових документів, які беззаперечно використовуються для визначення вартісних показників транспортування товару.

Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.

Щодо посилань митного органу на те, що декларантом додатково не надано будь-яких роз`яснень щодо правильності розподілу транспортних витрат: в наданому рахунок на оплату від 12.09.2024 №624 відсутня інформація щодо вартості винагороди експедитора за межами митної території України, що не відповідає п.п.8 п. 29 Наказу Міністерства транспорту України від 05.02.2001 №65 та інформації, зазначеної в листі Державної фіскальної служби України від 15.03.2016 №5591/6/99-99-19-03-02-15, суд зазначає наступне.

Частина друга стаття 53 МК України називає перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження митної вартості товару та обраного методу її визначення.

Суд звертає увагу, що згідно із приписами частинами 2 статті 53 МК України до таких документів належать наступні: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Поряд з цим, слід звернути увагу на те, що законодавець називаючи перелік документів у пунктах 4, 8 користується сполучником «якщо», а в пункті 5, послуговується словосполученням «за наявності».

Використання такої лінгвістично-синтаксичної конструкції покликане наголосити на необов`язковості таких документів за певних обставин або ж навпаки - обов`язковості.

Таким чином суд приходить до висновку, що законодавцем не віднесено документ «роз`яснення щодо правильності розподілу транспортних витрат» до обов`язкових документів, які беззаперечно використовуються для визначення вартісних показників транспортування товару.

Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.

Щодо посилань митного органу на те, що декларантом не надано жодної інформації щодо навантажувально розвантажувальних робіт, за умовами поставки FCA ці витрати повинні включатися до вартості товару, але дана складова митної вартості не була врахована, суд зазначає наступне.

FCA (...namedplace) англ. Free Carrier, або Вільний перевізник (...назва місця) - термін Інкотермс 2010, який означає, що продавець доставить вантаж, який пройшов митне очищення, зазначеному покупцем перевізнику до названого місця.

Матеріалами справи підтверджено транспортні витрати, а саме: Договір перевезення вантажу № 0707 від 07.07.2023 року, Довідка про транспортні витрати №б/н 12.09.2024 року, Акт надання послуг № 624 від 17.09.2024 року, платіжна інструкція №2478 від 17.09.2024 року на суму 77000,00 грн..

Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.

Щодо посилань митного органу на те, що у додатково надісланому листі від 16.09.2024 №1609/24 зазначено, що до митного оформлення надано висновок ДП «Держзовнішінформ» від 30.08.2024 №3-3/823, але до митного оформлення надано висновок ДП «Держзовнішінформ» від 09.08.2024 ДЗІ №3-3/752, зовсім на іншу партію товару та термії дії якого вже сплив, суд зазначає наступне.

При цьому, Верховний Суд у постанові від 25.08.2023 по справі № 826/3098/16 зазначив, що висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини є додатковими документами, що подаються декларантом на вимогу митного органу у випадку виникнення сумнівів у правильності задекларованої митної вартості товарів, однак сама по собі наявність або відсутність таких висновків чи інформації не може бути підставою для сумнівів у задекларованій митній вартості товарів за умови подання декларантом усіх наявних та підтверджуючих заявлену митну вартість документів, визначених частиною другою статті 53 МК України.

Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.

Щодо оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товару № UA807000/2024/000567/2, суд зазначає наступне.

Щодо посилань митного органу на те, що відсутні каталоги, загальні справжні прейскуранти (прайс-листи) від виробника товару, суд зазначає наступне.

Так, Верховним Судом зроблено висновок у постанові від 08.12.2022 року у справі № 420/2792/19, що прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців. При цьому, прайс-лист є документом довільної форми й чинне законодавство не встановлює вимог до форми та змісту прайс-листів, які можуть оформлюватись не лише виробником товару, а й продавцем у довільній формі на власний розсуд; наявність же чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів), зокрема, інформації щодо умов поставки, лише сама по собі не може свідчити про заниження митної вартості товарів.

Верховний Суд у постанові від 23 жовтня 2020 р. у справі № 810/690/17 зазначив, що посилання контролюючого органу на те, що наданий прайс-лист не можна вважати ні прайс-листом, ні комерційною пропозицією, оскільки виданий особі, що жодним чином не фігурує ні в одному документі та відповідно до загальноприйнятої практики не містить відомостей, яких достатньо будь-якому покупцю для отримання інформації щодо умов продажу товару, а саме умови платежу, термін поставки, характер тари та упаковки дата його складання, або ж число, з якого дані ціни вводяться в дію, термін дії, суди також обґрунтовано не взяли до уваги з огляду на те, що по - перше, не є основним документом відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів, по - друге, прайс-лис - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по - третє, жодним нормативним актом, в тому числі і міжнародним, не встановлено вимоги до форми та змісту прайс-листів, тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатись на неповноту чи обмеженість його відомостей, як на підставу для коригування митної вартості товару.

Верховний Суд у постанові від 02.06.2022 року у справі № 460/2674/20 щодо доводів митниці про те, що долучений декларантом документ прейскурант (прайс-лист) виробника товарів складений не для широкого кола осіб та не містить терміну дії, у зв`язку з чим витребував додаткові документи, зазначив, що суд першої інстанції обґрунтовано відхилив, з оглядуна наступне: термін дії прайс-листа не є обов`язковим реквізитом такого виду документу, а тому може у ньому не зазначатися; продавець самостійно визначає ціни для своїх контрагентів, що є однією з базових основ забезпечення свободи підприємницької діяльності.

Також, Верховний Суд у постанові від 23 жовтня 2020 року справі № 810/690/17 вказав, що прайс-лист: по-перше, не є основним документом відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів, по-друге, прайс-лист - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по-третє, жодний нормативний акт, зокрема міжнародний, не встановлює вимоги до форми та змісту прайс - листів. Тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей як на підставу для коригування митної вартості товару.

Таким чином, прайс-лист є додатковим документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей, як на підставу для коригування митної вартості товару.

Щодо посилань митного органу на те, що декларантом надана експортна декларація, №24PL335010E1128117 без перекладу згідно ст. 254 МК України, суд зазначає наступне.

Згідно з ч. 3 ст. 57 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Отже, копія митної декларації країни відправлення є додатковим документом, що подається (за наявності) декларантом для підтвердження заявленої митної вартості товарів, і має бути оформлена відповідно до чинного законодавства країни.

В постанові від 20.09.2023 року у справі №815/6805/17 (касаційне провадження №К/9901/53456/18) Верховний Суд зробив висновок, що перелік основних документів, які підтверджують митну вартість товарів, наведений у статті 53 МК України і в ньому відсутній такий документ, як експортна декларація країни відправлення. Такий документ може бути поданий для митного оформлення, але лише в якості додаткового, у тому випадку, якщо виникає необхідність в уточненні показників основних документів.

Крім того, згідно висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 20 вересня 2023 року у справі №815/6805/17 (касаційне провадження № К/9901/53456/18 ): Крім того, перелік основних документів, які підтверджують митну вартість товарів, наведений у статті 53 МК України і в ньому відсутній такий документ, як експортна декларація країни відправлення.

Оскільки копія митної декларації країни відправлення є додатковим документом, у митного органу відсутня необхідність співставляти дані митних декларацій країни відправлення з інформацією щодо вартості товару, зазначено в ЕМД та таке співставлення не може впливати на визначення митної вартості товару.

Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.

Щодо посилань митного органу на те, що відсутні підтвердження транспортних витрат, суд зазначає наступне.

Матеріалами справи підтверджено транспортні витрати, а саме: Договору перевезення вантажу № 0612 від 06.12.2023 року, Довідки про транспортні витрати № 19.09-2184 від 19.09.2024 року, Рахунку-фактури № 19.09-2184 від 19.09.2024 року Акту надання послуг № 30.09-2184 від 30.09.2024 року та платіжної інструкції № 2369 від 01.10.2024 року..

Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.

Щодо оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товару № UA807000/2024/000570/2, суд зазначає наступне.

Щодо посилань митного органу на те, що наданий до митного оформлення експертний висновок від 07.08.2024 №3-3/752 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, в зв`язку з тим, що висновок має виключно інформаційний характер, та дійсний до 10.09.2024, суд зазначає наступне.

При цьому, Верховний Суд у постанові від 25.08.2023 по справі № 826/3098/16 зазначив, що висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини є додатковими документами, що подаються декларантом на вимогу митного органу у випадку виникнення сумнівів у правильності задекларованої митної вартості товарів, однак сама по собі наявність або відсутність таких висновків чи інформації не може бути підставою для сумнівів у задекларованій митній вартості товарів за умови подання декларантом усіх наявних та підтверджуючих заявлену митну вартість документів, визначених частиною другою статті 53 МК України.

Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.

Щодо посилань митного органу на те, що декларантом надана експортна декларація, №24PL335010E1139863 без перекладу згідно ст. 254 МК України, суд зазначає наступне.

Згідно з ч. 3 ст. 57 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Отже, копія митної декларації країни відправлення є додатковим документом, що подається (за наявності) декларантом для підтвердження заявленої митної вартості товарів, і має бути оформлена відповідно до чинного законодавства країни.

В постанові від 20.09.2023 року у справі №815/6805/17 (касаційне провадження №К/9901/53456/18) Верховний Суд зробив висновок, що перелік основних документів, які підтверджують митну вартість товарів, наведений у статті 53 МК України і в ньому відсутній такий документ, як експортна декларація країни відправлення. Такий документ може бути поданий для митного оформлення, але лише в якості додаткового, у тому випадку, якщо виникає необхідність в уточненні показників основних документів.

Крім того, згідно висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 20 вересня 2023 року у справі №815/6805/17 (касаційне провадження № К/9901/53456/18 ): Крім того, перелік основних документів, які підтверджують митну вартість товарів, наведений у статті 53 МК України і в ньому відсутній такий документ, як експортна декларація країни відправлення.

Оскільки копія митної декларації країни відправлення є додатковим документом, у митного органу відсутня необхідність співставляти дані митних декларацій країни відправлення з інформацією щодо вартості товару, зазначено в ЕМД та таке співставлення не може впливати на визначення митної вартості товару.

Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.

Щодо посилань митного органу на те, що відсутній прайс-лист, калькуляція виробника товару, суд зазначає наступне.

Так, Верховним Судом зроблено висновок у постанові від 08.12.2022 року у справі № 420/2792/19, що прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців. При цьому, прайс-лист є документом довільної форми й чинне законодавство не встановлює вимог до форми та змісту прайс-листів, які можуть оформлюватись не лише виробником товару, а й продавцем у довільній формі на власний розсуд; наявність же чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів), зокрема, інформації щодо умов поставки, лише сама по собі не може свідчити про заниження митної вартості товарів.

Верховний Суд у постанові від 23 жовтня 2020 р. у справі № 810/690/17 зазначив, що посилання контролюючого органу на те, що наданий прайс-лист не можна вважати ні прайс-листом, ні комерційною пропозицією, оскільки виданий особі, що жодним чином не фігурує ні в одному документі та відповідно до загальноприйнятої практики не містить відомостей, яких достатньо будь-якому покупцю для отримання інформації щодо умов продажу товару, а саме умови платежу, термін поставки, характер тари та упаковки дата його складання, або ж число, з якого дані ціни вводяться в дію, термін дії, суди також обґрунтовано не взяли до уваги з огляду на те, що по - перше, не є основним документом відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів, по - друге, прайс-лис - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по - третє, жодним нормативним актом, в тому числі і міжнародним, не встановлено вимоги до форми та змісту прайс-листів, тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатись на неповноту чи обмеженість його відомостей, як на підставу для коригування митної вартості товару.

Верховний Суд у постанові від 02.06.2022 року у справі № 460/2674/20 щодо доводів митниці про те, що долучений декларантом документ прейскурант (прайс-лист) виробника товарів складений не для широкого кола осіб та не містить терміну дії, у зв`язку з чим витребував додаткові документи, зазначив, що суд першої інстанції обґрунтовано відхилив, з оглядуна наступне: термін дії прайс-листа не є обов`язковим реквізитом такого виду документу, а тому може у ньому не зазначатися; продавець самостійно визначає ціни для своїх контрагентів, що є однією з базових основ забезпечення свободи підприємницької діяльності.

Також, Верховний Суд у постанові від 23 жовтня 2020 року справі № 810/690/17 вказав, що прайс-лист: по-перше, не є основним документом відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів, по-друге, прайс-лист - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по-третє, жодний нормативний акт, зокрема міжнародний, не встановлює вимоги до форми та змісту прайс - листів. Тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей як на підставу для коригування митної вартості товару.

Таким чином, прайс-лист є додатковим документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей, як на підставу для коригування митної вартості товару.

Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.

Щодо посилань митного органу на те, що відсутні підтвердження транспортних витрат, суд зазначає наступне.

Матеріалами справи підтверджено транспортні витрати, а саме: Договору перевезення вантажу № 0707 від 07.07.2023 року, Довідки про транспортні витрати № б/н від 24.09.2024 року, Рахунку-фактури № 642 від 24.09.2024 року, Акту надання послуг № 642 від 27.09.2024 року, платіжної інструкції № 2364 від 01.10.2024 року.

Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.

Суд також не приймає до уваги посилання представника митного органу у відзиві на позов на те, що під час здійснення митного контролю спрацювали ризики, згенеровані АСАУР щодо можливого заниження митної вартості товару, та зазначає, що спрацювання ризиків є лише рекомендацією посадовій особі органу доходів і зборів більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції, та не може бути безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів. Різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах, також не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

Вищевказаний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка була висловлена в постанові від 19.02.2019 року по справі № 805/2713/16-а.

Крім того, в постанові від 09.02.2022 року у справі № 520/12621/2020 Верховний Суд дійшов висновку, що сам лише факт спрацювання системи управління ризиками не є підставою для проведення коригування заявленої декларантом митної вартості товарів. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які саме документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника. При цьому, митний орган зобов`язаний довести обґрунтованість цього сумніву, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Таким чином, твердження відповідача щодо непідтвердження декларантом документально відомостей, зазначених в митних деклараціях, не відповідають дійсності та спростовуються наявними в матеріалах справи доказами.

Отже, митним органом не доведено наявності обґрунтованого сумніву у правильності визначення позивачем митної вартості товарів за першим методом, оскільки усі необхідні документи на підтвердження заявленої митної вартості товарів надано, що, своєю чергою, свідчить про відсутність підстав для коригування митної вартості імпортованого підприємством товару

В свою чергу, судом встановлено та не спростовано відповідачем, що позивачем були подані всі наявні документи, які давали змогу митному органу достовірно та обґрунтовано визначити митну вартість товарів, а також про те, що сама по собі різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю подібних (аналогічних) товарів, що розмитнювались цією ж чи іншими особами у попередніх періодах, ще не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів.

Проте, відповідачем не визначено встановлених під час митного оформлення розбіжностей в наданих позивачем документах на підтвердження митної вартості товару.

Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості та, як наслідок, коригування митної вартості за другорядними методами.

Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права, викладений в постанові Верховного Суду від 21.08.2018 року у справі № 804/1755/17.

Відповідно, застосування митним органом другорядних методів - за ціною договору щодо ідентичних товарів та резервного методу визначення митної вартості, а також розрахунок скоригованої митної вартості суд також визнає необґрунтованим.

Таким чином, надані позивачем до суду так і відповідачу, відповідно до ч. 2 ст. 53 МК України, документи на підтвердження митної вартості товару у повній мірі підтверджували митну вартість товару, підлягали обчисленню та містили всі реквізити, які ідентифікували ввезений товар, у зв`язку з чим оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів необґрунтовані та підлягають скасуванню в судовому порядку.

При цьому, суд звертає увагу, що подання до митного оформлення нових митних декларацій жодним чином не перешкоджає, не відміняє та не виключає права позивача на оскарження в судовому порядку рішень про коригування митної вартості товарів та карток відмови в прийнятті ЕМД, прийнятих за первинно поданими митними деклараціями, що узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 18.05.2022 року у справі № 520/3246/2020, від 03.11.2022 року у справі №П/811/1614/16.

Щодо позовної вимоги про скасування карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, суд зазначає наступне.

Оскільки саме прийняття відповідачем оскаржуваних рішень про коригування митної вартості слугувало підставою для видання картки відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, то визнання рішення про коригування митної вартості протиправним та його скасування є підставою для визнання протиправним та скасування сформованої Харківською митницею карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Відтак, об`єднання цих вимог є належним способом захисту порушених прав позивача, з урахуванням усталеної судової практики (постанова Верховного Суду від 17.05.2022 року у справі № 809/506/17 ).

Отже, позовні вимоги в цій частині також є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі v. Finlandвід 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Однак, згідно із п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі Ruiz Torija v. Spainвід 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень визначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Згідно із ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "ВП Промкомплект".

Розподіл судових витрат щодо сплати судового збору здійснюється відповідно до положень статті 139 КАС України.

З приводу клопотання про відшкодування понесених позивачем витрат на правничу допомогу при розгляді даної справи, які складають 40 000,00 грн., суд зазначає наступне.

Положеннями ст. 139 КАС України передбачено стягнення судових витрат стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 132 КАС України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави (ч. 1 ст. 134 КАС України).

Згідно з ч. 2 ст. 134 КАС України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (ч. 4 ст. 134 КАС України).

Відповідно до ч. 6 ст. 134 КАС України, у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Статтею 1 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", визначено, що інші види правової допомоги - види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення; представництво - вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні.

Відповідно до п.п. 1, 2, 6 ч. 1 та ч. 2 ст. 19 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", до видів адвокатської діяльності, серед іншого, відносяться: надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави; складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру; представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами. Адвокат може здійснювати інші види адвокатської діяльності, не заборонені законом.

Таким чином, до правової допомоги належать консультації та роз`яснення з правових питань, складання заяв, скарг та інших документів правового характеру, представництво у судах тощо.

Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права міститься у постанові Верховного Суду від 31.07.2018 по справі № 820/4263/17.

Також, згідно ч. 2 ст. 30 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

Аналогічні висновки викладені в постанові Верховного Суду від 15 лютого 2022 року у справі №280/569/21, що враховується судом при вирішенні питання відшкодування понесених позивачем витрат на правничу допомогу.

Матеріалами справи підтверджено, що між адвокатом Івановим В.І. та ТОВ "ВП Промкомплект" було укладено договір про надання правової допомоги від 31 травня 2024 року, за умовами якого адвокат бере на себе зобов`язання надавати правову допомогу в обсязі та на умовах, передбачених цим Договором, а Замовник зобов`язаний оплатити замовлення у порядку та строки, обумовлені Сторонами.

Згідно з пунктом 2 частини 3 статті 134 КАС України, для цілей розподілу судових витрат: 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Відповідно до ч. 4 ст. 134 КАС України, для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (ч. 7 ст. 134 КАС України).

Відповідач у відзиві заперечував щодо відшкодування за його рахунок суми понесених витрат на правничу допомогу, оскільки сума 40 000,00 грн. є надмірною.

Суд зазначає, що при визначенні суми відшкодування витрат на професійну правничу допомогу суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.

Так, пунктом 3.2 рішення Конституційного Суду України від 30 вересня 2009 року № 23-рп/2009 передбачено, що правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема в судах та інших державних органах тощо. Вибір форми та суб`єкта надання такої допомоги залежить від волі особи, яка бажає її отримати. Право на правову допомогу - це гарантована державою можливість кожної особи отримати таку допомогу в обсязі та формах, визначених нею, незалежно від характеру правовідносин особи з іншими суб`єктами права.

В постанові Верховного Суду від 23.07.2023 у справі №340/4492/22 судом касаційної інстанції висловлено позицію, згідно якої наявність/відсутність з боку іншої сторони заперечень проти відшкодування витрат на професійну правничу допомогу має значення виключно для вирішення питання про співмірність заявлених до відшкодування судових витрат на правову допомогу як це передбачено частиною сьомою статті 134 КАС України, однак, не впливає на обов`язок суду при вирішенні питання про розподіл судових витрат на професійну правничу допомогу застосовувати вимоги частин першої-четвертої статті 134 КАС України і перевіряти заявлені витрати на відповідність іншим, окрім співмірності, критеріям.

Вирішуючи питання обґрунтованості розміру заявлених позивачем витрат на професійну правничу допомогу та пропорційності їх складності правовому супроводу справи, враховуючи зміст та обсяг наданих послуг, принципу співмірності та враховуючи, що дана адміністративна справа розглядалась у спрощеному позовному провадженні без виклику сторін за наявними матеріалами справи та відноситься до справ незначної складності, суд приходить до висновку, що розмір витрат 40000,00 грн., понесених на професійну правничу допомогу позивачем, є суттєво завищеним.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що сума в розмірі 16000,00 грн. в якості судових витрат, пов`язаних з правничою допомогою під час розгляду справи, які підлягають стягненню з відповідача на користь позивача, є співмірною із складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Вказану позицію підтримано постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 19 лютого 2025 року по справі №520/13323/24.

Отже, клопотання про розподіл витрат на правничу допомогу підлягає частковому задоволенню.

Зважаючи на встановлені у справі обставини, суд дійшов висновку про задоволення адміністративного позову.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 19, 139, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ВП Промкомплект" (вул. Велико-Бурлуцька, буд. 30, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61028, ) до Харківської митниці Державної митної служби України (вул. Миколаївська, буд. 16Б, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61005, ) про визнання протиправними та скасування рішень, карток відмови - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Харківської митниці Державної митної служби України (вул. Миколаївська, буд. 16Б, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61005, ) про коригування митної вартості товарів № 807000/2024/000546/2 від 16.09.2024 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 807200/2024/000661.

Визнати протиправним та скасувати рішення Харківської митниці Державної митної служби України (вул. Миколаївська, буд. 16Б, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61005, ) про коригування митної вартості товарів № 807000/2024/000545/2 від 16.09.2024 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 807200/2024/000660.

Визнати протиправним та скасувати рішення Харківської митниці Державної митної служби України (вул. Миколаївська, буд. 16Б, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61005, ) про коригування митної вартості товарів № 807000/2024/000567/2 від 27.09.2024 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 807200/2024/000685.

Визнати протиправним та скасувати рішення Харківської митниці Державної митної служби України (вул. Миколаївська, буд. 16Б, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61005, ) про коригування митної вартості товарів № 807000/2024/000570/2 від 27.09.2024 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 807200/2024/000686.

Стягнути з Харківської митниці Державної митної служби України (вул. Миколаївська, буд. 16Б, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61005, ) за рахунок її бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ВП Промкомплект" (вул. Велико-Бурлуцька, буд. 30, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61028, ) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 24224 (двадцять чотири тисячі двісті двадцять чотири) гривень 00 копійок.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Харківської митниці Державної митної служби України (вул. Миколаївська, буд. 16Б, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61005, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ВП Промкомплект" (вул. Велико-Бурлуцька, буд. 30, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61028, ) 16000 (шістнадцять тисяч) гривень 00 копійок у відшкодування судових витрат на правничу (правову) допомогу.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Текст рішення складено та підписано 16.06.2025.

Суддя Супрун Ю.О.