Справа № 460/6626/25
Суддя: Д.П. Зозуля
Дата ухвалення: 2025-06-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

12 червня 2025 року м. Рівне №460/6626/25

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Зозулі Д.П., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1
доГоловного управління Національної поліції в Рівненській області
про визнання протиправною та скасування наказу, зобов`язання вчинення певних дій, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Рівненській області (далі - відповідач, ГУ НП в Рівненській області) про визнання протиправним та скасування наказу "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" від 13.12.2024 №1355, наказу "По особовому складу" від 16.12.2024 №340о/с про звільнення зі служби в поліції у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення, поновлення на посаді та стягнення середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу.

На обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач проходив службу в органах поліції, однак за результатами службового розслідування до нього застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції та звільнено зі служби в поліції. Стверджує, що жодного дисциплінарного проступку не вчиняв, оскільки жодних протиправних дій, які б полягали в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського, порушенні обмежень та заборон, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, ним не вчинено, висновки службового розслідування ґрунтуються на припущеннях тому, як наслідок, спірні накази є безпідставними. За таких обставин просив позов задовольнити.

Ухвалою суду від 23.04.2025 позовна заява залишалася без руху. Ухвалою суду від 25.05.2025 позивачу продовжувався строк для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою суду від 09.05.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Відповідач подав відзив на позовну заяву, згідно з яким позовні вимоги не визнав. На обґрунтування своїх заперечень зазначив, що на підставі зібраних матеріалів під час проведення службового розслідування встановлено, що капітан поліції ОСОБА_1 грубо порушив службову дисципліну, пункти 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1, 2, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присягу працівника поліції. Вважає, що у спірних правовідносинах діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, які визначені чинним законодавством, а тому просив у задоволенні позову відмовити.

Ухвалою суду від 26.05.2025 відмовлено в задоволенні клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

Дослідивши подані суду письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд встановив таке.

ОСОБА_1 проходив службу в органах Національної поліції, зокрема, з 16.07.2024 на посаді поліцейського офіцеру громади сектору взаємодії з громадами відділення поліції №2 Вараського районного відділу поліції ГУ НП в Рівненській області.

З метою повної, усебічної та об`єктивної перевірки відомостей, викладених у рапорті начальника: УГІ ГУНП в Рівненській області підполковника поліції ОСОБА_2 від 21.11.2024, щодо можливих порушень службової дисципліни окремими працівниками ВП №2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області, відповідно до статей 14, 15, 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VI, пункту 2 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 №893 ГУ НП в Рівненській області прийнято наказ про призначення за вказаним фактом службове розслідування у формі письмового провадження.

Згідно з наказом ГУ НП в Рівненській області №304 о/с від 21.11.2024 капітана поліції ОСОБА_1 відповідно до ч.1 та ч.5 ст.70 Закону України «Про Національну поліцію» відсторонено від виконання службових обов`язків на період проведення службового розслідування із збереженням всіх видів грошового забезпечення, які були йому визначені до відсторонення, крім премії, з 21.11.2024.

13.12.2024 начальником ГУ НП в Рівненській області затверджено висновок службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками ВП №2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області, у якому зазначено, що на підставі зібраних матеріалів під час проведення службового розслідування встановлено, що капітан поліції ОСОБА_1 грубо порушив службову дисципліну, пункти 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1, 2, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присягу працівника поліції.

Згідно з п.3 та п.4 вказаного висновку вирішено:

- за порушення службової дисципліни, пунктів 1, 2 частини першої статті 18, частини першої статті 61 Закону України «Про Національну поліцію», 11.п. 1, 2, 6, ч. 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, Присяги працівника поліції, розділу 4 наказу ГУНП в Рівненській області від 09.08.2024 №1532 «Про Правила внутрішнього службового (трудового) розпорядку ГУНП», що виразились у нехтуванні правилами внутрішнього розпорядку дня, безпідставній відсутності упродовж десяти робочих днів, а саме 02, 03, 04, 05, 06, 07, 09, 10, 11 та 12.12.2024 на робочому місці (на службі), наказу Національної поліції України від 19.07.2022 №507 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції», керуючись статтею 19 Закону України «Про Національну поліцію», положеннями Дисциплінарного статуту Національної поліції України, поліцейського офіцера громади сектору взаємодії з громадами ВП №2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_1 , згідно з п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» - звільнити зі служби в поліції.

- дні відсутності на робочому місці (на службі) капітану поліції ОСОБА_3 , а саме 02.12.2024, 03.12.2024, 04.12.2024, 05.12.2024, 06.12.2024, 07.12.2024, 09.12.2024, 10.12.2024, 11.12.2024 та. 12.12.2024, вважати останньому за прогули.

Цього ж дня, 13.12.2024 ГУ НП в Рівненській області прийнято наказ №1355 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», згідно з яким ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції.

16.12.2024 згідно з наказом ГУ НП в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_1 , офіцера громади сектору взаємодії з громадами відділення поліції №2 Вараського районного відділу поліції ГУ НП в Рівненській області, звільнено зі служби за пунктом 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) відповідно до ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію».

Вважаючи протиправними вказані накази про притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення зі служби в поліції, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується і виходить з такого.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України Про національну поліцію (далі - Закон №580-VIII).

Відповідно до ч.1 ст.1 Закону №580-VIIІ Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

За визначенням ст.3 Закону №580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно із ч.1 ст.17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

В силу вимог ч.1 ст.18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний, зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Згідно із ст.19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України "Про оборону України".

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII (далі Дисциплінарний статут).

Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Відповідно до ч.1 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України Про Національну поліцію, зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно з ч.1, ч.2 ст.11, ст.12, ч.1 ст.13 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

При цьому, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Згідно з ч.ч. 1-4 ст.14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до ч.1 та ч.15 ст.15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Згідно з положеннями ст.16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів. До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

На виконання частини десятої статті 14 Дисциплінарного статуту, з метою належної організації заходів, спрямованих на зміцнення службової дисципліни в діяльності органів та підрозділів Національної поліції України, запобігання надзвичайним подіям за участю поліцейських, упорядкування питань призначення, проведення службових розслідувань за фактами порушення поліцейськими службової дисципліни наказом Міністерства внутрішніх справ України №893 від 07.11.2018 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807).

Цим Порядком визначено процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

За правилами п.2 розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про: внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення; повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку.

Як передбачено у пунктах 2, 3, 7 розділу IV Порядку №893, поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України Про захист персональних даних, Про державну таємницю та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування. Відмова поліцейського або іншої посадової особи поліції надавати пояснення про обставини, які є предметом службового розслідування, крім відмови давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України, а також надання завідомо неправдивих пояснень є перешкоджанням проведенню службового розслідування.

За вимогами пункту 4 розділу V Порядку №893, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 1 розділу VІІ Порядку №893, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення. Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19 - 22 Статуту.

Частинами 7, 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту визначено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Згідно з ч.3, ч.2 ст.13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Згідно з п.6 ч.1 ст.77 Закону України Про Національну поліцію поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Системний аналіз наведених норм законодавства, що регулює особливості проходження служби в поліції, дає підстави для висновку, що метою запровадження спеціальних вимог щодо правил поведінки поліцейського, що полягають у неухильному дотриманні ним обов`язків, покладених на нього законом, є, насамперед, формування відповідальності у працівників поліції перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри осіб до поліції. Такі вимоги, у першу чергу, спрямовані на забезпечення законності та дисципліни в органах поліції, сприяють виявленню винних у вчиненні службових (дисциплінарних) правопорушень поліцейських та вжиття до них відповідних заходів дисциплінарного впливу. Водночас, питання правомірності притягнення поліцейського до відповідальності вирішується шляхом проведення своєчасного, об`єктивного та якісного службового розслідування за фактом можливого вчинення ним дисциплінарного проступку.

Висновки аналогічного змісту викладені Верховним Судом у постанові від 05.03.2024 у справі №480/12367/21.

Як свідчать матеріали справи, до ГУ НП в Рівненській області надійшла інформація про те, що прокурором першого відділу процесуального керівництв управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Київської обласної прокуратури Романом Ганночкою, проведено обшук житла у АДРЕСА_1 , а саме: квартири поліцейського офіцера громаду Сектору взаємодії з громадами відділення поліції №2 Вараського районного відділу поліції ГУ НП в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_1 .

У зв`язку з цим, з метою перевірки відомостей щодо можливих порушень службової дисципліни окремими працівниками ВП №2 Вараського РВП ГУНІ в Рівненській області, відповідачем було призначено і проведено службове розслідування, за наслідками якого прийнято висновок від 13.12.2024.

Так, в ході службового розслідування встановлено, що другим слідчим відділом Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000372 від 01.11.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, за фактом того, що поліцейський офіцер громади сектору взаємодії з громадами ВП №2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області капітан поліції ОСОБА_1 , у жовтні 2023 року, будучи на посаді дільничного офіцера поліції ВП №2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області, налагодив протиправний механізм, отримання неправомірної вигоди та впливу на відповідальних осіб для успішного проходження навчання в автошколі (без участі ОСОБА_4 ) та отримання відповідних документів, за винагороду.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 24.10.2024 у справі №757/48589/24-к пр.1-кс-41667/24, надано дозвіл на проведення обшуку житла, а саме квартири за місцем проживання ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання предметів кримінального правопорушення, предметів, які можуть на собі містити сліди та іншу інформацію про вчинення кримінального правопорушення, а саме: заздалегідь ідентифікованих грошових коштів, отриманих в якості неправомірної вигоди; документів про проходження навчання та медичного огляду, записників з чорновими записами; комп`ютери ноутбуки та телефони з інформацією про спілкування ОСОБА_1 з ОСОБА_4 , лише шляхом знаття копій інформації з них.

У ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_1 прокурором Р.Ганночкою, вилучено мобільний телефон марки «Redmi-10C» із сім картками мобільного оператора Київстар та Vodafone.

Того ж дня, прокурором Р.Ганночкою, розглянувши матеріали досудового розслідування, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру: досудових розслідувань №0000372 від 01.11.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України, встановивши наявність достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення, відповідно до ст. ст. 40, 42, 276, 277, 278 КПК України за погодженням із прокурором, повідомлено ОСОБА_5 про те, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України, тобто в одержанні службовою особою неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, поєднаному з вимаганням такої.

Під час проведення службового розслідування було з`ясовано, що на початку жовтня 2023 року, громадянин ОСОБА_4 , перебуваючи в смт Зарічне, зустрів раніше знайомого йому дільничного ОСОБА_1 , де в ході спілкування, розповів ОСОБА_1 , про те, що у 2022 році його зупинили працівники поліції та склали відносно нього протокол за керування транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, а саме за ст.130 КУпАП. За результатами розгляду судом вказаного протоколу, йому було призначено штраф та позбавлено права керувати транспортними засобами на 1 рік.

Дізнавшись вказану інформацію, усвідомлюючи, що видача посвідчення водія не входить до компетенції територіальних підрозділів поліції, у ОСОБА_1 виник злочинний умисел, спрямований на вимагання та отримання від ОСОБА_4 неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави щодо отримання посвідчення водія ОСОБА_4 без реального проходження ним навчання в автошколі. З метою реалізацію свого злочинного умислу, діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, маючи на меті корисливий мотив, ОСОБА_1 повідомив ОСОБА_4 , що для успішного проходження навчання в автошколі, йому потрібні лише: інформація про групу крові, фотокартки, копії паспорта громадянина України та ідентифікаційного коду. За вказану допомогу ОСОБА_4 , повинен сплатити грошову винагороду в сумі 10000 гривень. Окрім цього, ОСОБА_1 зазначив, що може вирішити питання із отриманням медичної довідки, яка необхідна для проходження навчання в автошколі, за грошову винагороду 500-700 гривень. ОСОБА_1 зазначив, що якщо ОСОБА_4 , не погодиться на його пропозицію, він взагалі не отримає посвідчення водія, оскільки у нього є можливість повпливати на вказане рішення.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_1 діючи умисно та з корисливих мотивів, 18.12.2023, приблизно о 20 год 00 хв, перебуваючи у центрі смт Зарічне Вараського району Рівненської області, в ході особистої зустрічі з ОСОБА_4 , повідомив, що в даний час у нього є можливість вирішити питання щодо навчання ОСОБА_4 в автошколі без його фактичної участі (присутності), але лише за двома категоріями, тобто В та С. Це буде коштуватиме 7500 грн, які ОСОБА_6 , повинен передати особисто ОСОБА_1 , а також надати копію свого паспорта громадянина України та картки ІПН. Таким чином, довів останньому до відома, що сума неправомірної вигоди за вирішення питання щодо навчання в автошколі без його фактичної участі (присутності) буде складати 7500 грн. Крім цього, під час зустрічі ОСОБА_1 зазначив, що навчання триватиме один місяць, а після того необхідно буде їхати в сервісний центр м. Сарни, здавати екзамен на знання правил дорожнього руху (далі - ПДР) та водіння. Також, ОСОБА_1 зазначив, що раніше екзамен із ПДР коштував 10000,00 гривень за дві категорії, а в даний час стало проблемно це вирішити і можливо прийдеться здавати самому, однак з водінням ОСОБА_1 вирішить за окрему суму, тільки потрібна буде присутність ОСОБА_4

19.12.2023, приблизно о 13 год 45 хв, на виконання вимог ОСОБА_1 , ОСОБА_4 прибув на вул. 1 Грудня в смт Зарічне Вараського району Рівненської області, сів на передне місце пасажира автомобіля марки «Chevrolet Nubira», д.н.з. НОМЕР_1 , де на місці водія перебував ОСОБА_1 та передав йому копії своїх особистих документів, які ОСОБА_1 сфотографував на особистий мобільний телефон та повернув ОСОБА_4 .

У подальшому, 19.12.2023, приблизно о 13 год 48 хв, перебуваючи в автомобілі марки «Chevrolet Nubira», д.н.з. НОМЕР_2 за адресою: Рівненська область, Вараський район, смт. Зарічне, вул. 1 Грудня, діючи умисно, з корисливих мотивів, ОСОБА_1 на виконання раніше висунутої вимоги, отримав від ОСОБА_4 неправомірну вигоду у розмірі 7500 грн, особисто перерахував та залишив у себе.

З огляду на наведене, комісія дійшла висновку, що ОСОБА_1 обґрунтовано підозрюється в одержанні службовою особою неправомірної вигоди за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду дії з використанням наданого їй службового становища, а тому беручи до уваги тяжкість кримінального правопорушення відповідно до ст.12 КК України, з метою запобігання ризикам передбаченим п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст.177 КПК України, що саме перебування на займаній посаді сприяло у вчиненні останнім даного кримінального правопорушення, вирішено відсторонити ОСОБА_1 від займаної посади, що не спричинить негативних наслідків для інших осіб, а лише сприятиме дієвості службового розслідування

Водночас, в ході службового розслідування дисциплінарною комісією встановлено неодноразовий факт невиходу на службу капітаном поліції ОСОБА_1 , зокрема в період з 02.12.2024 по 12.12.2024, що підтверджується актами про відсутність на службі без поважних причин №16419-2024 від 04.12.2024, №16455-2024 від 04.12.2024, №16421-2024 від 04.12.2024, №16682-2024 від 05.12.2024, №17127-2024 від 06.12.2024, №18933-2024 від 12.12.2024, №17796-2024 від 09.12.2024, №18619-2024 від 11.12.2024, №18621-2024 від 11.12.2024, №18934-2024 від 12.12.2024.

Також у висновку зафіксовано, що 09.12.2024 о 12 год. 45 хв. з метою встановлення причин та умов не виходу на службу ПОГ СВГ ВП №2 Вараського РВП ГУ НП в Рівненській області капітаном поліції ОСОБА_1 , працівників УГІ ГУНП здійснено виїзд за місцем тимчасового проживання, однак ОСОБА_1 виявлено не було. В ході проведення пошукових заходів, встановлено місце перебування капітана поліції ОСОБА_1 . У подальшому під час спілкування з останнім, виявлено явні ознаками алкогольного сп`яніння, після чого запропоновано пройти медичний огляд на визначення стану алкогольного сп`яніння, з чим капітан поліції ОСОБА_1 був згідний. Згідно з висновком КНП «Зарічненської Багатопрофільної Лікарні» Зарічненської селищної ради від 09.12.2024, щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом, лікарських препаратів, що знижують увагу чи швидкість реакції, встановлено, що капітан поліції ОСОБА_1 перебував у стані алкогольного сп`яніння, 1,78% проміле.

За сукупністю в ході проведення службового розслідування встановлено, що поліцейський офіцер громади сектору взаємодії з громадами ВП №2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області капітан поліції ОСОБА_1 , грубо порушив службову дисципліну, зокрема ч.ч. 1, 2 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1, 2, 3, 6 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII та щодо обов`язку поліцейського за будь-яких обставин, як у робочий, так і в неробочий час, дотримуватись основоположних принципів, які закріплені у вищевказаних законодавчих актах України, зокрема: верховенства права, законності, відкритості та прозорості, справедливості та рівності; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліції», та іншими актами законодавства України; бути прикладом дотримання Конституції та законів України, інших нормативно - правових актів, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, основних принципів професійної діяльності та правил поведінки поліцейських, тобто вчинив дисциплінарний проступок, що дискредитує та підриває авторитет поліції.

У висновку від 13.12.2024 констатовано, що зазначені факти не лише суперечать сутності й призначенню правоохоронних інституцій, зокрема поліції, в підрозділі, де проходить службу капітан поліції ОСОБА_1 і який згідно своїх обов`язків зобов`язаний вчиняти дії щодо підтримання правопорядку, а й розхитує підвалини державності, викривляє уявлення населення про інтереси та ідеали громадянського суспільства на шляху до інтеграції нашої держави в європейську спільноту.

При цьому, суд враховує, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені. Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють. Вчинення навіть одного проступку, який ганьбить звання підполковника поліції, нівелює всі попередні заслуги, оскільки дискредитує не лише особу поліцейського, а й поліцію в цілому, як орган, що служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством; має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції; в особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках з людьми бути зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції, законів України та Дисциплінарного статуту.

Верховний Суд неодноразово зауважував на особливому статусі працівника поліції, що зобов`язує його утримуватися від дій, що можуть бути розцінені як дискредитація органів поліції.

У постановах від 19.04.2021 у справі №240/2677/20 та від 08.12.2022 по справі №420/2583/19 Верховний Суд наголошував, що законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку. Водночас недотримання поліцейським вищезазначених вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення. Виходячи з правового регулювання спірних відносин, поліцейський, у силу своїх службових обов`язків, зобов`язаний не допускати зв`язків, що ганьблять його звання, як працівника поліції або підривають авторитет поліції, інших відносин, які носять корисливий або протиправний характер.

У постановах від 14.07.2022 у справі №520/1795/19 та від 12.05.2022 у справі №260/1/19 Верховний Суд сформував висновки про те, що відповідно до ч.3 ст.11 Закону України Про Національну поліцію рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції, а отже поліцейський повинен уникати вчинення таких дій, які підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Подібну правову позицію висловлено і у постанові Верховного Суду від 22.02.2023 у справі №200/11036/20-а, в якій суд, погоджуючись з висновками судів попередніх інстанції щодо правомірності звільнення поліцейського у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення, указав, що вчинки, які дискредитують працівників поліції та, власне, органи Національної поліції, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті. Отже, дискредитація звання поліцейського за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет органів Національної поліції і її працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Висновки аналогічного змісту також викладені Верховним Судом у постанові від 05.03.2024 у справі №480/12367/21.

Як встановлено судом та не заперечується сторонами, 24.10.2024 поліцейському офіцеру громади сектору взаємодії з громадами ВП №2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області капітану поліції ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України, тобто в одержанні службовою особою неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, поєднаному з вимаганням такої.

Ухвалою Печерського районного суду м.Києва від 06.12.2024 у справі №757/57283/24-к ОСОБА_1 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороню залишати місце проживання з 22:00 год по 06:00 год наступної доби до 21.01.2025.

Суд звертає увагу, що ч.1 ст.64 Закону №580-VIII визначено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, слідує, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Перебуваючи на службі у Національній поліції України, особа повинна бути взірцем та прикладом для громадян як в робочий так і позаробочий час, та в силу своїх службових обов`язків, зобов`язана не допускати зв`язків, що ганьблять звання працівника поліції або підривають авторитет поліції, інших відносин, які носять корисливий або протиправний характер.

Таким чином, сам факт пред`явлення підозри поліцейському, його можливе притягнення до кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення та висвітлення цієї події у засобах масової інформації, призводить до підриву авторитету та довіри громадян до поліції. А те, що підозрюваним у цьому кримінальному провадженні є позивач свідчить про порушення ним Правил етичної поведінки поліцейських, Дисциплінарного статуту та вимог Закону № 580-VIII.

Крім того, суд враховує, що оголошення капітану поліції ОСОБА_1 обґрунтованої підозри про вчинення кримінального правопорушення негативно вплинуло на формування громадської думки щодо стану правопорядку та діяльності Національної поліції України, рівня довіри населення до поліції. Відповідно, дисциплінарна комісія мала підстави стверджувати, що поведінка позивача, який мав би бути взірцем добропорядності та законослухняності, є неприпустимою, і не тільки порочить звання поліцейського, а й завдає непоправної шкоди авторитету органів правоохоронних органів.

Висновки аналогічні за змістом викладені у постановах Верховного Суду від 14.03.2023 у справі №320/1206/21, від 03.08.2023 у справі №160/7157/19, від 03.04.2024 у справі №420/9503/22, від 15.08.2024 у справі №420/5700/23.

При цьому, суд враховує, що дисциплінарний проступок полягає у недотриманні принципів діяльності поліцейського та вчиненні дій не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейських. Така оцінка відповідача пов`язана із діями позивача, які були виявлені під час досудового розслідування в рамках кримінального провадження.

Відсутність вироку суду про визнання позивача винним у інкримінованому кримінальному правопорушенні, про що наголошує представник позивача, не є підставою для скасування спірних наказів, оскільки позивача звільнено не за вчинення злочину, а за порушення службової дисципліни. Зокрема в наказі про звільнення вказаний п.6 ч.1 ст.77 Закону № 580-VIII, а не п.10 цієї норми, відповідно до якої поліцейський може бути звільнений у разі набрання законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення, зокрема, кримінального правопорушення.

Суд звертає увагу, що законодавець розрізняє окремі види юридичної відповідальності поліцейського за вчинення протиправних діянь, зокрема, у розрізі кримінального та дисциплінарного аспектів.

Кримінальна відповідальність поліцейського настає у випадках вчинення ним кримінального правопорушення, а порядок застосування такого виду юридичної відповідальності визначено КПК України. Натомість, як визначено ч.2 ст.19 Закону №580-VIII підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарна та кримінальна відповідальність поліцейського є окремими видами юридичної відповідальності, порядок та підстави притягнення поліцейських до конкретного виду юридичної відповідальності здійснюється за окремими процедурами, урегульованими різними нормативно-правовими актами.

Поняття «службова дисципліна» містить в собі не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства України та Присяги працівника поліції.

Висновки аналогічного змісту неодноразово висловлювалися Верховним Судом, зокрема, у постановах від 10.06.2021 у справі №420/241/20, від 14.03.2024 у справі №420/11778/22 від 15.08.2024 у справі №420/5700/23, від 20.02.2025 у справі № 520/10086/22.

Суд зауважує, що на виконання вимог наказу Національної поліції України від 30.07.2016 №654 «Про затвердження внутрішнього розпорядку дня поліцейських» державних службовців та працівників апарату центрального органу управління поліції», вказівки НП України від 01.08.2016 №8346/03/11-2016 «Про підготовку розпорядчих документів про затвердження внутрішнього розпорядку дня», а також відповідно до глави IV та V Кодексу законів про працю України, частини другої статті 91 Закону України «Про Національну поліцію» та з метою зміцнення трудової дисципліни в апараті Головного управління Національної поліції в Рівненській області, а також його органів та підрозділів, наказом начальника ГУНП в Рівненській області №1532 від 09.08.2024 «Про Правила внутрішнього службового (трудового) розпорядку Головного управління Національної поліції в Рівненській області» затверджено внутрішній розпорядок дня поліцейських, державних службовців та працівників апарату ГУНП, відділів, відділень поліції області та стройових підрозділів Головного управління Національної поліції в Рівненській області.

Згідно з додатком до наказу ГУ НП від 09.08.2024 №1532 внутрішній розпорядок дня поліцейських, державних службовців та працівників апарату ГУНП, відділів, відділень поліції області та стройових підрозділів ГУНП: Початок робочого дня - о 08.45; Обідня перерва - 45 хвилин: з 13:00 год по 14:00 год; Закінчення робочого дня: у понеділок, вівторок, середу, четвер, п`ятниця - о 19:00; у суботу - о 13:00 год; Вихідний день - неділя.

Відповідно до пунктів 4.1 4.5 розділу 4 наказу ГУНП в Рівненській області від 09.08.2024 №1532 «Про правила внутрішнього службового (трудового) розпорядку Головного управління Національної поліції в Рівненській області», у разі неможливості своєчасного прибуття на робоче місце працівник поліції заздалегідь (але не пізніше однієї години) повідомляє свого безпосереднього керівника у письмовій формі (рапортом), засобами електронного чи телефонного зв`язку або іншим доступним способом про причини відсутності на роботі, зокрема, про медичний заклад, де проходить лікування, приблизний термін лікування.

У разі недотримання працівником поліції вимог пункту 4.1. цього розділу безпосереднім керівником (іншою уповноваженою особою), працівником кадрового забезпечення або управлінням головної інспекції ГУНП в області складається акт (в присутності не менше двох інших осіб) про відсутність працівника поліції на робочому місці, який реєструється в канцелярії.

Відразу після виходу на роботу, працівник поліції має надати до підрозділу кадрового забезпечення письмові докази законних підстав відсутності на робочому місці (листок непрацездатності або інші належні докази), які надалі зберігаються в підрозділі кадрового забезпечення.

У разі недотримання працівником вимог пунктів 4.1, 4.3 цього розділу або відсутності підтвердження інформації про законні підстави відсутності на робочому місці, безпосередній керівник зобов`язаний ініціювати перед уповноваженим керівництвом проведення службового розслідування за фактом відсутності на роботі.

У разі виїзду працівника поліції (окрім працівників поліції, які перебувають у відпустці по догляду за дитиною) за межі Рівненської області, останні завчасно, не пізніше однієї години, як йому стало відомо про таку необхідність письмово або іншим способом, повідомляє про намір свого виїзду безпосередньому керівникові.

Як встановлено в ході службового розслідування, в період з 02.12.2024 по 12.12.2024 ОСОБА_1 був відсутній на роботі.

У зв`язку з цим, відповідачем складено акти про відсутність на службі без поважних причин №16419-2024 від 04.12.2024, №16455-2024 від 04.12.2024, №16421-2024 від 04.12.2024, №16682-2024 від 05.12.2024, №17127-2024 від 06.12.2024, №18933-2024 від 12.12.2024, №17796-2024 від 09.12.2024, №18619-2024 від 11.12.2024, №18621-2024 від 11.12.2024, №18934-2024 від 12.12.2024.

У позовній заяві позивач стверджує про поважність причин відсутності на робочому місці, оскільки брав участь у слідчих діях, про що він повідомив безпосереднього керівника у месенджері WatsApp.

Поряд з цим, згідно з поясненнями майора поліції ОСОБА_7 , заступник начальника відділення поліції - начальника сектору взаємодії з громадянами ВП №2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області, останній підтвердив відсутність позивача з 02.12.2024 на своєму робочому місці без поважних причин та пояснив, що 30.11.2024, ОСОБА_1 дійсно повідомив його, що йому необхідно поїхати у м. Київ, адже його викликають на судове засідання, яке відбудеться 05.12.2024 з приводу обрання йому запобіжного заходу, на що ОСОБА_7 сказав В. Ветрову, щоб він про це повідомив начальнику відділення поліції №2 Вараського РВП та склав відповідний рапорт, однак його вказівку той проігнорував. Вказав, що про конкретний час та дату відсутності на робочому місці чи виїзд за межі гарнізону ОСОБА_1 йому рапортом не доповідав.

Пояснення аналогічного змісту також надала інспектор сектору кадрового забезпечення Вараського РВП ГУНП в Рівненській області старший лейтенант поліції ОСОБА_8 .

Начальник ВП№2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області полковник поліції ОСОБА_9 у наданих в ході службового розслідування поясненнях повідомив, що з 02.12.2024 по 04.12.2024 та з 09.12.2024 по 12.12.2024 поліцейський офіцер громади сектору взаємодії з громадами відділення поліції №2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській капітан поліції ОСОБА_1 відсутній на своєму робочому місці, без поважних причин. Жодних доручень щодо відпрацювання території, закріпленої за вказаним поліцейським, не виконував, про виконання таких останній не доповідав. У телефонній розмові останній повідомив, що наразі перебуває у м. Києві, тому, що його викликали на судове засідання, яке відбудеться 05.12.2024 з приводу обрання запобіжного йому заходу. Про відсутність на робочому місці чи виїзд за межі гарнізону останній не повідомляв, рапортом не доповідав. Рапорт на відпустку також не писав.

Щодо накладеного на позивача домашнього арешту, то суд також враховує, що ухвалою Печерського районного суду м.Києва від 06.12.2024 у справі №757/57283/24-к ОСОБА_1 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороню залишати місце проживання з 07.12.2024 та у нічний час, а саме: з 22:00 год по 06:00 год. Водночас, згідно з матеріалами справи позивач був відсутній на робочому місці, починаючи з 02.12.2024.

Крім того, 09.12.2024 о 12 год. 45 хв. з метою встановлення причин та умов не виходу на службу ПОГ СВГ ВП №2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області капітаном поліції ОСОБА_1 , працівниками УГІ ГУНП здійснено виїзд за місцем його перебування, під час спілкування з яким виявлено явні ознаками алкогольного сп`яніння. Згідно з висновком КНП «Зарічненської Багатопрофільної Лікарні» Зарічненської селищної ради від 09.12.2024 щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом, лікарських препаратів, що знижують увагу чи швидкість реакції, встановлено, що капітан поліції ОСОБА_1 перебував у стані алкогольного сп`яніння, 1,78% проміле.

При цьому суд враховує, що згідно п.п. 2 п. 1 наказу Національної поліції України №507 від 19.07.2022 «Про заходи зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції» керівникам структурних підрозділів центрального органу управління поліції, міжрегіональних територіальних органів Національної поліції, головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях та м. Києві, державних установ, що належать до сфери управління Національної поліції (відповідно до компетенції) наказано застосовувати за результатами службових розслідувань за фактами причетності до скоєння корупційних кримінальних правопорушень, незаконного застосування табельної вогнепальної зброї або її втрати в умовах, що не пов?язані з веденням бойових дій, дорожньо-транспортних пригод з тяжкими наслідками, а також випадками керування транспортними засобами в стані (або з ознаками) сп?яніння, перебування на службі в стані сп`яніння, безпідставної відсутності на робочому місці (на службі) більше ніж добу до винних найсуворіший вид дисциплінарної відповідальності - звільнення зі служби в поліції

Встановлені в ході розгляду обставини справи в їх сукупності свідчать, що комісією в процесі службового розслідування встановлено порушення капітаном поліції ОСОБА_1 . Присяги працівника поліції, службової дисципліни, а також відповідних вимог законодавства, а отже у відповідача були наявні обґрунтовані підстави для прийняття оскаржуваного наказу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та звільнення з органів поліції. Водночас доказів на спростування встановлених відповідачем під час службового розслідування фактів позивачем суду не надано, матеріали справи не містять і судом не здобуто.

З огляду на наведене, суд дійшов висновку, що ГУ НП в Рівненській області, приймаючи оскаржувані накази "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" від 13.12.2024 №1355, наказу "По особовому складу" від 16.12.2024 №340о/с про звільнення зі служби в поліції у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення, діяло на підставі, в межах повноважень та у спосіб, встановлені чинним законодавством. Вказані накази відповідають критеріям правомірності, визначеним ч.2 ст.2 КАС України, обґрунтовані, а отже не підлягають скасуванню.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд при вирішенні даного спору, з огляду на встановлені обставини, дійшов висновку, що дії, рішення відповідача вчинені в порядку та у спосіб, що визначені чинним законодавством, в межах наданих йому повноважень, обґрунтовано і правомірно. В той час як порушення прав позивача, про захист яких він просив в судовому порядку, не знайшло свого підтвердження в ході судового розгляду.

За наведеного, у задоволенні позовних вимог слід відмовити повністю.

Правові підстави для застосування статті 139 КАС України відсутні.

Керуючись статтями 241-246, 255, 257-262, 295 КАС України, суд

В И Р І Ш И В :

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Рівненській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу -відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 17 червня 2025 року

Учасники справи:

Позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , ЄДРПОУ/РНОКПП НОМЕР_3 )

Відповідач - Головне управління Національної поліції в Рівненській області (вул. Миколи Хвильового, буд. 2,м. Рівне,Рівненська обл.,33028, ЄДРПОУ/РНОКПП 40108761)

Суддя Д.П. Зозуля