Справа № 520/698/24
Суддя: П’янова Я.В.
Дата ухвалення: 2025-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

16 червня 2025 р. Справа № 520/698/24

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді П`янової Я.В.,

Суддів Присяжнюк О.В. , Русанової В.Б. ,

розглянувши заяву Лозівського міськрайонного суду Харківської області про роз`яснення постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2025 у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 26.02.2024 у справі № 520/698/24

за позовом ОСОБА_1

до Лозівського міськрайонного суду Харківської області

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Лозівського міськрайонного суду Харківської області, в якому просив суд:

- визнати протиправними дії та рішення Лозівського міськрайонного суду Харківської області в особі голови суду Ткаченка Олександра Анатолійовича (далі - Ткаченко О.А.), та скасувати його рішення від 26.12.2023 року, щодо відмови ОСОБА_1 у не розгляді належним чином його скарги від 18.12.2023 року та порушенням ст.18 Закону України від 02.10.1996 року № 393/96-ВР «Про звернення громадян» (з подальшими змінами та доповненнями, далі Закон № 393/96-ВР), та розділу VIII «СУДДІВСЬКЕ САМОВРЯДУВАННЯ» Закону України від 02.06.2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» (з подальшими змінами та доповненнями, далі Закон № 1402-VIII).

- зобов`язати Лозівський міськрайонний суд Харківської області в особі голови суду Ткаченка О.А., відповідно до ст. 128 Закону № 1402-VIII, прийняти рішення про скликання зборів суддів Лозівського міськрайонного суду Харківської області з запрошенням на них працівників апарату суду, суддів у відставці, представників громадських об`єднань, журналістів, та інших осіб, де розглянути належними чином скаргу ОСОБА_1 від 18.12.2023 року та і з інших питань.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 26.02.2024 вимоги адміністративного позову залишено без задоволення.

На зазначене рішення суду ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2025 апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 26.02.2024 скасовано в частині, якою відмовлено у задоволені вимог ОСОБА_1 про: про визнання протиправними дій Лозівського міськрайонного суду Харківської області в особі голови Ткаченка Олександра Анатолійовича по розгляду скарги ОСОБА_1 від 18.12.2023 року; про визнання протиправним та скасування рішення Лозівського міськрайонного суду Харківської області в особі голови Ткаченка Олександра Анатолійовича, яке оформлено листом Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 26.12.2023 року за № 04-07/П-17/ЕП-84/23, з прийняттям нового судового рішення про задоволення цих вимог. Визнано протиправними дії Лозівського міськрайонного суду Харківської області в особі голови Ткаченка Олександра Анатолійовича по розгляду скарги ОСОБА_1 від 18.12.2023. Визнано протиправним та скасовано рішення прийняте Лозівським міськрайонним судом Харківської області в особі голови Ткаченка Олександра Анатолійовича, яке оформлено листом Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 26.12.2023 року за № 04-07/П-17/ЕП-84/23. Зобов`язано Лозівський міськрайонний суд Харківської області в особі голови Ткаченка Олександра Анатолійовича здійснити повторний розгляд скарги ОСОБА_1 від 18.12.2023. В іншій частині рішення Харківського окружного адміністративного суду від 26.02.2024 залишено без змін. Стягнуто з Лозівського міськрайонного суду Харківської області на користь ОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору у розмірі 2 684 гривень 00 копійок.

12.06.2025 Лозівський міськрайонний суд Харківської області направив на електронну адресу Другого апеляційного адміністративного суду заяву про роз`яснення постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2025, яка зареєстрована 13.06.2025.

Перевіривши подану заяву, колегія суддів дійшла висновку, що вона підлягає поверненню заявнику без розгляду, з огляду на таке.

Відповідно до приписів ч. 3 ст. 166 КАС України заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 167 КАС України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Згідно з частиною сьомою статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Згідно до частини шостої статті 18 КАС України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Відповідно до частини восьмої статті 18 КАС України реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, подає процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", якщо інше не визначено цим Кодексом.

Особливості використання електронного підпису або засобу електронної ідентифікації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відтак процесуальне законодавство передбачає два шляхи подання документів до суду - в паперовій формі або в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС.

Своєю чергою відповідно до підпункту 15.1 пункту 15 частини першої розділу VІІ «Перехідні положення» КАС України до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи такі дії вчиняються в такому порядку: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

17 серпня 2021 року Вища рада правосуддя рішенням № 1845/0/15-21 затвердила Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, відповідно до пункту 2 якого це Положення визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх підсистем (модулів).

04 вересня 2021 року в газеті «Голос України» опубліковано оголошення Вищої ради правосуддя про те, що окремі підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати після опублікування оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) ЄСІТС яке має містити інформацію про підпункти, пункти цього розділу, які вводяться в дію у зв`язку з початком функціонування відповідної підсистеми (модуля) ЄСІТС.

Вища рада правосуддя повідомила, що з початком функціонування підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистеми відеоконференцзв`язку, зазнає змін, зокрема, порядок вчинення процесуальних (або інших) дій, особливості вчинення яких передбачені підпунктами 15.1, 15.5 підпункту 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України.

Також повідомлено, що такі дії вчиняються з використанням підсистем (модулів) ЄСІТС у порядку, визначеному Положенням про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, та нормами процесуального законодавства, що регулюють порядок вчинення таких дій після початку функціонування відповідних підсистем (модулів) ЄСІТС.

З 05 жовтня 2021 року офіційно почали функціонувати підсистеми «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистеми відеоконференцзв`язку.

У пункті 120 розділу VІ «Перехідні положення» Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (в редакції Рішення Вищої ради правосуддя № 977/0/15-23 від 07 березня 2024) визначено, що до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС особи, крім осіб, які зобов`язані зареєструвати свої електронні кабінети в ЄСІТС або мають зареєстровані Електронні кабінети в ЄСІТС, можуть подавати до суду документи в електронній формі з використанням адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом. До початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС суд надсилає особам, окрім осіб, які зобов`язані зареєструвати свої Електронні кабінети в ЄСІТС або мають зареєстровані Електронні кабінети в ЄСІТС, документи у справах на адресу електронної пошти, з якої до суду надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом.

Надсилання процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеному за посиланням (https://cabinet.court.gov.ua), відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Отже, альтернативою звернення учасників справи до суду з позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через підсистему «Електронний кабінет».

Такий висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 20.03.2024 року у справі №400/14570/23, від 23.09.2024 у справі №759/14335/20.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13.09.2023 у справі № 204/2321/22 висловила правову позицію, відповідно до якої вимога про звернення до суду через підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи є обов`язковою для осіб, визначених пунктом 10 Положення про ЄСІТС, та тих осіб, які добровільно зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі (п. 7.52 постанови). Велика Палата Верховного Суду зазначила, що виключно звернення фізичної особи, яка не має зареєстрованого електронного кабінету в підсистемі Електронний суд і не має такого обов`язку, до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду.

Тобто, особа, яка зареєструвалася в підсистемі Електронний суд і має Електронний кабінет, може звернутися до суду з відповідним процесуальним документом або в письмовій формі, або в електронному вигляді з використанням сервісу Електронний суд, розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з використанням власного електронного підпису.

Згідно з відомостями, що містяться в Комп`ютерній програмі Діловодство спеціалізованого суду, Лозівський міськрайонний суд Харківської області має зареєстрований електронний кабінет в підсистемі Електронний суд.

Положенням частини 1 статті 167 КАС України визначено перелік реквізитів, які повинна містити будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення. Зокрема, у пункті 7 цієї частини зазначено інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Згідно із частиною 10 статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Згідно із частиною 2 статті 167 КАС України, якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини 1 цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Із матеріалів поданої заяви убачається, що вона надіслана Лозівським міськрайонним судом Харківської області на електронну адресу суду та засвідчена електронним підписом (КЕП). Проте такий підпис вчинено без використання підсистем «Електронний суд».

Отже, заяву відповідача не можна вважати такою, що підписана заявником, оскільки вона була направлена на електронну поштову адресу суду апеляційної інстанції без використання підсистеми ЄСІТС «Електронний суд».

Таким чином, колегія суддів повертає без розгляду заяву відповідача про роз`яснення постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2025 по справі № 520/698/24.

Керуючись ст. 166, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву Лозівського міськрайонного суду Харківської області про роз`яснення постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2025 по справі № 520/698/24 - повернути заявнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Я.В. П`янова
Судді О.В. Присяжнюк В.Б. Русанова