Справа № 460/6364/24
Суддя: О.В. Поліщук
Дата ухвалення: 2025-06-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позову без розгляду
17 червня 2025 року м. Рівне №460/6364/24
Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Поліщук О.В., розглянувши матеріали адміністративного позову Акціонерного товариства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі філії "Відокремлений підрозділ "Хмельницька атомна електрична станція" до Мізоцької селищної ради про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинення певних дій,
До Рівненського окружного адміністративного суду надійшли матеріали позовної заяви Акціонерного товариства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі філії "Відокремлений підрозділ "Хмельницька атомна електрична станція" (далі - позивач) до Мізоцької селищної ради (далі - відповідач) про:
визнання протиправними дій відповідача щодо невідшкодування філії "ВП ХАЕС" АТ "НАЕК" "Енергоатом" суми середнього заробітку, виплаченого працівнику філії "ВП ХАЕС", ОСОБА_1 , за час виконання депутатських повноважень у такі періоди: 17.12.2018, 02.08.2019, 21.10.2019, 24.02.2020, у розмірі 7087,35 грн;
стягнення з відповідача на користь філії "ВП ХАЕС" АТ "НАЕК" "Енергоатом" відшкодування суми середнього заробітку, виплаченого працівнику філії "ВП ХАЕС", ОСОБА_1 , за час виконання депутатських повноважень у розмірі 7087,35 грн.
Ухвалою суду від 18.06.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та ухвалено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.
Ухвалою суду від 04.06.2025 позовну заяву залишено без руху після відкриття провадження у справі з підстав пропуску позивачем строку звернення до суду. Встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання суду: заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду із зазначенням підстав для його поновлення за весь період його пропуску, а також доказів поважності причин такого пропуску.
06.06.2025 на виконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, представником позивача через підсистему "Електронний суд" ЄСІТС подано заяву про поновлення строку звернення до суду. Вказану заяву представник обґрунтовує тим, що, як зазначено у позовній заяві, 11.03.2020 позивач направив до Старомощаницької сільської ради рахунки на оплату коштів за відшкодування суми середнього заробітку працівника, за час виконання ОСОБА_1 депутатських повноважень у робочий час. Проте, Старомощаницькою сільською радою не було здійснено оплату вказаних рахунків та не надано жодної відповіді. В подальшому, 21.03.2024 філією "ВП ХАЕС" скеровано до Старомощаницької сільської ради вимогу № 45-30-2569/5918 від 15.03.2024 про відшкодування суми середнього заробітку найманого працівника, за час виконання ним депутатських повноважень у робочий час, в сумі 7087,35 грн. У відповідь на вказану вимогу, відповідач листом від 10.04.2024 № 484/04-35 повідомив про реорганізацію Старомощаницької сільської ради у 2021 році шляхом приєднання до Мізоцької селищної ради. Також, у листі відповідач зазначив, що він заперечує та не визнає вимоги філії "ВП ХАЕС" щодо відшкодування суми середнього заробітку найманого працівника, за час виконання ним депутатських повноважень у робочий час. Вказаний лист позивачем отримано 17.04.2024, а до суду з цим позовом він звернувся 05.07.2024 через підсистему "Електронний суд" ЄСІТС. Представник наголошує, що предметом спору у справі є визнання протиправними дій Мізоцької селищної ради щодо невідшкодування коштів згідно з вимогою № 45-30-2569/5918 від 15.03.2024, а тому шестимісячний строк звернення до суду слід обраховувати з моменту отримання позивачем листа відповідача від 10.04.2024 № 484/04-35. З на ведених підстав, представник просить визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду з цим позовом, поновити такий строк та продовжити розгляд судової справи.
Надаючи правову оцінку та досліджуючи поважність зазначених позивачем причин пропуску строку на звернення до суду в межах аргументів наведених у заяві, суд зазначає наступне.
Статтею 118 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом. Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина друга статті 122 КАС України).
При цьому, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.
Установлення процесуальних строків законом і судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.
Інститут строків в адміністративному процесуальному праві сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює їхніх учасників добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їхнього завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Аналізуючи зміст статті 122 КАС України, очевидним є те, що законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.
Отже, початок перебігу строків звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Матеріалами судової справи стверджується, що 21.03.2024 позивач засобами поштового зв`язку скерував до Старомащаницької сільської ради вимогу від 15.03.2024 № 45-30-2569/5918 про відшкодування суми середнього заробітку, виплаченого працівнику філії "ВП ХАЕС", ОСОБА_1 , за час виконання депутатських повноважень у робочий час, в сумі 7087,35 грн.
Листом від 10.04.2024 за № 484/04-35 відповідач повідомив позивачу про те, що Старомощаницьку сільську раду було реорганізовано шляхом приєднання до Мізоцької селищної ради у 2021 році. Також, у листі вказано про те, що Старомощаницькою сільською радою не було передано Мізоцькій селищній раді жодних боргових зобов`язань щодо відшкодування середнього заробітку та інших витрат, пов`язаних з депутатською діяльністю, за рахунок коштів відповідного місцевого бюджету відносно ОСОБА_1 .. З наведених мотивів, відповідач повідомив позивачу, що заперечує та не визнає його вимоги.
При цьому, судом встановлено, що до вимоги від 15.03.2024 № 45-30-2569/5918 були долучені, зокрема, рахунки від 10.03.2020 №№ 50, 51, 52, 53, у яких наведені розрахунки сум відшкодування.
Таким чином, щонайменше станом на 10.03.2020 позивачу було відомо про наявність невідшкодованих сум середнього заробітку в розмірі 7087,35 грн, виплачених працівнику філії "ВП ХАЕС", ОСОБА_1 , за час виконання депутатських повноважень у робочий час та, відповідно, порушення його прав та законних інтересів.
Разом з тим, до суду з цією позовною заявою позивач звернувся шляхом його здачі на пошту 11.06.2024 (а не 05.07.2024 через підсистему "Електронний суд" ЄСІТС, як вказує представник в заяві про поновлення пропущеного строку звернення до суду), тобто із значним пропуском (три роки та дев`ять місяців) шестимісячного строку звернення до суду, установленого частиною другою статті 122 КАС України.
В заяві про поновлення строку звернення до суду представник стверджує, що у позовній заяві було зазначено про те, що 11.03.2020 позивач направив до Старомощаницької сільської ради рахунки на оплату коштів за відшкодування суми середнього заробітку працівника, за час виконання ОСОБА_1 депутатських повноважень у робочий час, однак Старомощаницькою сільською радою не було здійснено оплату вказаних рахунків та не надано жодної відповіді.
З даного приводу суд зауважує, що, по-перше, текст позовної заяви не містить таких аргументів (застережень).
По-друге, ні до позовної заяви, ні до заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду, стороною позивача не додано жодних доказів на підтвердження обставин щодо направлення 11.03.2020 до Старомощаницької сільської ради рахунків на оплату коштів за відшкодування суми середнього заробітку працівника, за час виконання ОСОБА_1 депутатських повноважень у робочий час (зокрема, від 10.03.2020 №№ 50, 51, 52, 53, але не виключно).
Щодо висловленого у позовній заяві та заяві про поновлення пропущеного строку звернення до суду твердження про те, що строк звернення до суду з цим позовом слід обраховувати з моменту отримання ним листа відповідача від 10.04.2024 за № 484/04-35 про відмову в задоволенні вимоги від 15.03.2024 № 45-30-2569/5918, то суд вважає його хибним та відхиляє, оскільки направлення позивачем до відповідача вимоги про відшкодування суми середнього заробітку найманого працівника, за час виконання ним депутатських повноважень у робочий час, більше ніж через три роки з моменту коли позивачу було відомо про порушення його права на отримання такого відшкодування і отримання відмови в задоволенні відповідної вимоги жодним чином не свідчить про початок перебігу строку звернення до суду з початку.
Суд наголошує, що отримання позивачем листа відповідача від 10.04.2024 за № 484/04-35 у відповідь на його вимогу не змінює момент, з якого позивач повинен дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти активні дії щодо захисту (відновлення) свого порушеного права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в даному випадку.
Жодних інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення з цим позовом до адміністративного суду поважними представник позивача в заяві про його поновлення не зазначив.
Враховуючи наведене, в суду відсутні підстави вважати поважними причини пропуску позивачем строку звернення до суду з цим адміністративним позовом.
Крім цього, Верховний Суд у постанові від 13.02.2024 у справі № 140/9165/23 звернув увагу на те, що питання поновлення пропущених процесуальних строків вирішується судом в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Найпоширенішими підставами, за яких може бути поновлений пропущений строк звернення до суду, є, зокрема, форс-мажорні обставини або такі, що перебували поза контролем особи (аварії, катастрофи, природні явища) та інші об`єктивні причини, що не залежали від її волі (тяжка хвороба, неправомірні дії інших осіб тощо).
У випадку, коли позивачем не наведено обґрунтованих аргументів та переконливих доказів, які могли б свідчити про об`єктивну неможливість вчинення ним всіх необхідних і можливих дій щодо реалізації процесуальних прав у передбачені процесуальним законом строки, застосування судами передбачених законом наслідків пропущення строків звернення до суду, не є порушенням права особи на доступ до суду.
Суд також звертає увагу на те, що небажання позивача вчасно реалізувати процесуальні права та недоведення факту того, що можливість подання ним позовної заяви у визначені законом строки не залежала від його волевиявлення або було зумовлено вагомими та непереборними обставинами, свідчить про втрату можливості захисту порушених, на думку позивача, прав у судовому порядку.
Такий підхід відповідає принципу правової визначеності (res judicata) як складової верховенства права, а також законності (заборони незастосування норми закону, яка відповідає критерію якості, передбачуваності та легітимної мети) (пункт 86 - 89 цієї Постанови).
Отже, представником позивачем не наведено та не доведено наявність об`єктивних обставин, які б не дозволяли позивачу звернутися до суду у визначений законодавством строк, а твердження, на які представник посилається у своїй заяві від 06.06.2025, не можуть вважатись поважними для поновлення такого строку.
Також, суд вважає за необхідне зазначити, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13.12.2011 № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 18.11.2010 у справі "Мушта проти України" зазначено: право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак, такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, а їх застосування має відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані.
Отже, дотримання строку звернення з позовом, є однією з умов реалізації права на подання позову у публічно-правових відносинах.
За правилами частин тринадцятої та п`ятнадцятої статті 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.
Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.
Пунктом 8 частини першої статті 240 КАС України встановлено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.
Відповідно до частини третьої статті 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Згідно з частиною третьою статті 240 КАС України, про залишення позову без розгляду суд постановляє ухвалу.
Керуючись статтями 122, 123, 171, 240, 241, 248, 256, 294, 295 КАС України, суд
В задоволенні заяви представника Акціонерного товариства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі філії "Відокремлений підрозділ "Хмельницька атомна електрична станція" Рахімової Анастасії Анатоліївни про поновлення строку звернення до суду з адміністративним позовом до Мізоцької селищної ради про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинення певних дій, - відмовити.
Позовну заяву Акціонерного товариства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі філії "Відокремлений підрозділ "Хмельницька атомна електрична станція" до Мізоцької селищної ради про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинення певних дій, - залишити без розгляду.
Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повну ухвалу суду складено 17.06.2025.

Суддя Ольга ПОЛІЩУК