Справа № 640/32256/20
Суддя: Скупінська О.В.
Дата ухвалення: 2025-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2025 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Скупінської О.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Іващенко Наталії Володимирівни до Міністерства юстиції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Благодійний фонд Володимира Безим`яного про визнання протиправним та скасування рішення

В С Т А Н О В И В :

До Окружного адміністративного суду міста Києва 18.12.2020 надійшов позов приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Іващенко Наталії Володимирівни до Міністерства юстиції України, в якому просить визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства юстиції України№4188/5 від 02.12.2020 року «Про задоволення скарги».

Обгрунтовуючи позовні вимоги позивач покликається на те, що 02 грудня 2020 року Міністерством юстиції України було винесено Наказ № 4188/5 «Про задоволення скарги». У відповідності до зазначеного Наказу вбачається, що Міністерством юстиції України в особі Міністра юстиції Дениса Малюськи вирішено:

1. Скаргу Благодійного фонду Володимира Безим`яного від 09.07.2020 задовольнити частково;

2. Скасувати рішення від 30.06.2020 № 52891861, прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Криворучком Віктором Петровичем;

3. Скасувати рішення від 31.08.2020 №№ 53826408, 53830614, 53830892, 53831097, прийняті приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Іващенко Наталією Володимирівною»

4. Анулювати доступ до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Криворучку Віктору Петровичу;

5. Тимчасово блокувати доступ до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Іващенко Наталії Володимирівні строком на 3 (три) місяці;

6. У частині інших вимог відмовити;

7. Виконання пунктів 2-3 наказу покласти на Офіс протидії рейдерству;

8. Виконання пунктів 4-5 наказу покласти на державне підприємство «Національні інформаційні системи».

При цьому на думку позивача під час розгляду скарги Благодійного фонду Володимира Безим`яного від 09.07.2020 Міністерством юстиції України, було порушено норми Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та положення Порядку розгляду скарг у сфері державної реєстрації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 р. № 1128, в редакції на момент розгляду зазначеної скарги, у зв`язку з чим прийнятий Наказ підлягає скасуванню.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24.12.2020 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Ухвалою суду від 28.01.2021 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Благодійний фонд Володимира Безим`яного (93406, Луганська область, м. Сєвєродонецьк, вул. Науки, 22, ).

Ухвалою судді від 03.08.2021 зупинено провадження в адміністративній справі №640/32256/20, до набрання законної сили рішенням в господарській справі №913/260/21.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» № 2825-ІХ, визначено ліквідувати Окружний адміністративний суд міста Києва.

Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону №2825-IX з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

Згідно із п. 1 «Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва», затвердженого Наказом Державної судової адміністрації України 16 вересня 2024 року №399 цей Порядок розроблено на виконання вимог Закону України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» щодо забезпечення розгляду адміністративних справ» та визначає порядок передачі нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративних судових справ іншим окружним адміністративним судам України.

У відповідності до п. 4 Порядку №399 на розгляд та вирішення судам підлягають передачі судові справи, які нерозглянуті ОАСК та передані до КОАС, але до набрання чинності Законом, не розподілені між суддями.

На виконання положень п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду», Порядку №399 скеровано дану справу до Одеського окружного адміністративного суду.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.04.2025 року справу №640/32256/20 передано на розгляд головуючому судді (судді-доповідачу): Скупінській О.В.

15.04.2025 ухвалою судді прийнято до провадження адміністративну справу № 640/32256/20; поновлено провадження у справі № 640/32256/20; розгляд справи розпочато спочатку за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

23.04.2025 до суду від представника відповідача Міністерства юстиції України надійшло клопотання (вх. №ЕС/39158/25), в якому просить розгляду справи №640/32256/20 здійснювати за правилами загального позовного провадження.

25.04.2025 судом постановлено у задоволенні клопотання (вх. №ЕС/39158/25 від 23.04.2025) представника Міністерства юстиції України про розгляд адміністративної справи за правилами загального позовного провадження відмовити.

30.04.2025 від представника відповідача Міністерства юстиції України надійшло клопотання (вх. №ЕС41386/25) з проханням закрити провадження у справі №640/32256/20 в частині позовних вимог про визнання протиправними пунктів 1, 2, 3, 4, 6, 7 наказу від 02.12.2020 №4188/5.

07.05.2025 суд ухвалив клопотання представника відповідача Міністерства юстиції України про закриття провадження у справі №640/32256/20 задовольнити. Закрити провадження у справі № 640/32256/20 в частині позовних вимог про визнання протиправними пунктів 1, 2, 3, 4, 6, 7 наказу Міністерства юстиції України № 4188/5 від 02.12.2020 «Про задоволення скарги».

02.03.2021 до Окружного адміністративного суду міста Києва та 30.04.2025 до Одеського окружного адміністративного суду від Міністерства юстиції України надійшов відзив на позовну заяву у якому відповідач проти позовних вимог заперечує та вказує, що позивач про час розгулу скарги був повідомлений належним чином, а саме шляхом розміщення оголошення на офіційному сайті Мін`юсту та 28.09.2020 була скерована телефонограма. Зазначає, що підстави для відмови у задоволенні скарги відсутні, оскільки наведені позивачем судові справи розглядалися у складі іншого кола учасників та наявні інші підстави і предмет спору, ніж заявлені у скарзі. Щодо обґрунтування тимчасового блокування доступу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вказує, що нотаріус не позбавлений права на працю таким чином.

04.06.2021 до Окружного адміністративного суду міста Києва від третьої особи надійшли пояснення.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, відзиву на позов, відповіді на відзив і наданих доказів, оцінивши докази відповідно до вимог ст.ст. 72-79 КАС України, судом встановлено такі факти та обставини.

Матеріали справи містять реєстраційне посвідчення Київського міського нотаріального округу №1103 від 01.04.2010 про реєстрацію приватної нотаріальної діяльності (т.1 а.с.28), видане на ім`я ОСОБА_1 .

Благодійний фонд Володимира Безим`яного звернувся до Міністерства юстиції України зі скаргою від 09.07.2020, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 15.07.2020 за №19775-33-20 (т.1 а.с.33-38). Суб`єкт оскарження, у т.ч. приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Іващенко Наталія Володимирівна (тел. НОМЕР_1 ).

Матеріали справи містять оголошення про засідання колегії 29 вересня 2020 року, розміщене на сайті Мін`юсту (т.1 а.с.30-32), а саме розгляд скарги Благодійного фонду Володимира Безим`яного від 09.07.2020. Суб`єкт оскарження: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Іващенко Наталія Володимирівна.

Матеріали справи містять телефонограму (т.1 а.с.76) на адресу приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Іващенко Наталії Володимирівни щодо засідання Колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції за скаргою Благодійного фонду Володимира Безим`яного від 09.07.2020, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 15.07.2020 за №19775-33-20, яке відбудеться 29.08.2020 11:10. Дата та час повідомлення: 28.09.2020 11:13.

Матеріали справи містять висновок Колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції від 29.09.2020 за результатами розгляду скарги Благодійного фонду Володимира Безим`яного від 09.07.2020, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 15.07.2020 за №19775-33-20 (т.1 а.с.20-25), яким комісія рекомендувала, окрім іншого, тимчасово блокувати доступ до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Іващенко Наталії Володимирівні строком н 3 (три) місяці (п.5).

Міністерство юстиції України прийняло наказ від 02.12.2020 №4188/5 Про задоволення скарги» (т.1 а.с.19), яким, відповідно до ч.3 ст.26, підпунктів «а», «г», «ґ» пункту 2 ч.6 ст.37 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», окрім іншого, наказано тимчасово блокувати доступ до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Іващенко Наталії Володимирівні строком н 3 (три) місяці (п.5). Підстава: висновок Колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції від 29.09.2020 за результатами розгляду скарги Благодійного фонду Володимира Безим`яного від 09.07.2020, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 15.07.2020 за №19775-33-20.

Вважаючи спірний наказ в частині тимчасового блокування доступу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, позивач звернувся до суду.

Оцінюючи правомірність прийняття оскаржуваного рішення, суд зазначає таке.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Закон України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» регулює відносини, що виникають у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, і спрямований на забезпечення визнання та захисту державою таких прав.

Частиною першою статті 7 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» визначено, що Міністерство юстиції України: 1) забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері державної реєстрації прав; 2) здійснює нормативно-правове регулювання у сфері державної реєстрації прав; 3) забезпечує створення та функціонування Державного реєстру прав, є його держателем; 4) організовує роботу, пов`язану із забезпеченням діяльності з державної реєстрації прав; 5) здійснює контроль за діяльністю у сфері державної реєстрації прав, у тому числі шляхом проведення моніторингу реєстраційних дій відповідно до цього Закону та приймає обов`язкові до виконання рішення, передбачені цим Законом; 6) забезпечує доступ до Державного реєстру прав державних реєстраторів, суб`єктів державної реєстрації прав, визначених цим Законом, інших суб`єктів, право доступу яких визначено цим Законом, та приймає рішення про тимчасове блокування або анулювання такого доступу у випадках, передбачених цим Законом; 7) розглядає скарги на рішення, дії або бездіяльність державних реєстраторів, суб`єктів державної реєстрації прав, територіальних органів Міністерства юстиції України та приймає обов`язкові до виконання рішення, передбачені цим Законом; 8) складає протоколи про адміністративні правопорушення у випадках, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення; 9) організовує роботу з підготовки та підвищення кваліфікації державних реєстраторів; 9-1) надає узагальнені роз`яснення щодо застосування законодавства з питань державної реєстрації прав; 10) здійснює інші повноваження, передбачені цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до частин першої та другої статті 37 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України, його територіальних органів або до суду.

Міністерство юстиції України розглядає скарги: 1) на рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав (крім випадків, коли таке право набуто на підставі судового рішення, а також коли щодо нерухомого майна наявний судовий спір); 2) на рішення, дії або бездіяльність територіальних органів Міністерства юстиції України.

Згідно з частиною третьою статті 37 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України та його територіальних органів протягом 60 календарних днів з дня прийняття рішення, що оскаржується, або з дня, коли особа дізналася чи могла дізнатися про порушення її прав відповідною дією чи бездіяльністю.

Частиною шостою статті 37 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» визначено, що за результатами розгляду скарги Міністерство юстиції України та його територіальні органи приймають мотивоване рішення про: 1) відмову у задоволенні скарги; 2) задоволення (повне чи часткове) скарги шляхом прийняття рішення про: а) скасування рішення про державну реєстрацію прав, скасування рішення територіального органу Міністерства юстиції України, прийнятого за результатами розгляду скарги; б) скасування рішення про зупинення державної реєстрації прав, про зупинення розгляду заяви або про відмову в державній реєстрації прав та проведення державної реєстрації прав; в) виправлення помилки, допущеної державним реєстратором; в-1) усунення порушень, допущених державним реєстратором, з визначенням строків для виконання наказу; г) тимчасове блокування доступу державного реєстратора до Державного реєстру прав; ґ) анулювання доступу державного реєстратора до Державного реєстру прав; е) притягнення до дисциплінарної відповідальності посадової особи територіального органу Міністерства юстиції України; є) направлення до Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України подання щодо анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю.

Рішення, передбачені підпунктами «а», «ґ» і «е» пункту 2 цієї частини, приймаються виключно Міністерством юстиції України.

Порядок розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації прав, територіальних органів Міністерства юстиції України визначається Кабінетом Міністрів України (частина дев`ята статті 37 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»).

Постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 № 1128 затверджено Порядок розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції (далі - Порядок № 1128), який визначає процедуру здійснення Мін`юстом та його територіальними органами розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Мін`юсту (далі - скарги у сфері державної реєстрації).

Пунктом 2 Порядку № 1128 визначено, що розгляд скарг у сфері державної реєстрації здійснюється Мін`юстом та його територіальними органами у межах компетенції, визначеної законом.

Розгляд скарг у сфері державної реєстрації на предмет наявності (відсутності) порушень закону у рішеннях, діях або бездіяльності державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Мін`юсту здійснюється колегіально, крім випадку, передбаченого цим Порядком.

Для забезпечення колегіального розгляду скарг у сфері державної реєстрації Мін`юстом чи його територіальними органами утворюються постійно діючі колегії з розгляду скарг у сфері державної реєстрації (далі - колегії), положення про які затверджуються Мін`юстом. Склад колегій затверджується Мін`юстом чи відповідним територіальним органом.

За змістом пункту 5 Порядку № 1128 Мін`юст чи відповідний територіальний орган розглядає скаргу у сфері державної реєстрації не пізніше наступного робочого дня з дня її реєстрації на предмет встановлення підстав для відмови в її задоволенні, а саме: оформлення скарги без дотримання вимог, визначених законом; наявність інформації про судове рішення про відмову позивача від позову з такого самого предмета спору, про визнання відповідачем позову або затвердження мирової угоди сторін; наявність інформації про судове провадження у зв`язку із спором між тими самими сторонами, з такого самого предмета і тієї самої підстави; наявність рішення Мін`юсту чи його територіального органу з такого самого питання; здійснення Мін`юстом чи його територіальним органом розгляду скарги з такого самого питання від того самого скаржника; подання скарги особою, яка не має на це повноважень; закінчення встановленого законом строку подачі скарги; розгляд питань, порушених у скарзі, не належить до компетенції Мін`юсту чи його територіального органу.

У разі коли під час розгляду скарги у сфері державної реєстрації відповідно до пункту 5 цього Порядку не виявлено підстав для відмови в її задоволенні чи підстав для пересилання її за належністю, Мін`юст чи відповідний територіальний орган здійснює колегіальний розгляд такої скарги на предмет наявності (відсутності) порушень закону в рішеннях, діях або бездіяльності державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Мін`юсту, що оскаржуються (пункт 8 Порядку № 1128).

Згідно із пунктом 10 Порядку № 1128 для розгляду скарги у сфері державної реєстрації колегіально Мін`юст чи відповідний територіальний орган запрошує скаржника, державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіальний орган Мін`юсту, рішення, дія або бездіяльність яких оскаржується, а також інших заінтересованих осіб, зазначених у скарзі у сфері державної реєстрації або встановлених відповідно до відомостей реєстрів.

Відсутність осіб, визначених абзацом першим цього пункту, під час розгляду скарги у сфері державної реєстрації колегіально не є перешкодою для її розгляду.

Пунктом 11 Порядку № 1128 передбачено, що Мін`юст чи відповідний територіальний орган своєчасно, але не пізніше ніж за два дні до дня розгляду скарги у сфері державної реєстрації колегіально повідомляє особам, визначеним у пункті 10 цього Порядку, про час і місце засідання колегії шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Мін`юсту та додатково одним з таких способів: 1) телефонограмою (якщо номер телефону зазначено у скарзі у сфері державної реєстрації, повідомлено заінтересованою особою або встановлено з інших офіційних джерел); 2) засобами електронної пошти (якщо адресу електронної пошти зазначено у скарзі у сфері державної реєстрації, доданих до неї документах, повідомлено заінтересованою особою або встановлено з інших офіційних джерел).

Відповідно до пунктів 13, 14 Порядку № 1128 за результатом розгляду скарги у сфері державної реєстрації колегіально колегія формує висновок про те, чи: 1) встановлено наявність порушень закону у рішеннях, діях або бездіяльності державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Мін`юсту; 2) підлягає скарга у сфері державної реєстрації задоволенню (в повному обсязі чи частково (з обов`язковим зазначенням в якій частині) шляхом прийняття Мін`юстом чи відповідним територіальним органом рішень, передбачених законом.

За результатами розгляду скарги у сфері державної реєстрації, у тому числі колегіально, Мін`юст чи відповідний територіальний орган приймає рішення про задоволення скарги у сфері державної реєстрації або про відмову в її задоволенні з підстав, передбачених законом.

Суд зауважує, що Верховний Суд у постанові від 15.08.2019 у справі № 826/3539/17 звернув увагу, що Міністерство юстиції України повинно обирати і притримуватися такої процедури розгляду скарги, за якої не тільки скаржник, але й суб`єкт оскарження та зацікавлені особи повинні бути обізнаними про подання скарги, дату, час і місце її розгляду. Інакше кажучи, обрати форму повідомлення зацікавленої особи про скаргу і порядок її розгляду, які з погляду стороннього зовнішнього спостерігача має свідчити про поінформованість суб`єкта оскарження чи зацікавленої особи, а також про об`єктивну спроможність суб`єктів реєстраційних відносин виразити і донести до Міністерства юстиції України свою позицію щодо доводів скарги.

Міністерство юстиції України має запросити скаржника, державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіальний орган Мін`юсту, рішення, дія або бездіяльність яких оскаржується, а також інших заінтересованих осіб, зазначених у скарзі у сфері державної реєстрації або встановлених відповідно до відомостей реєстрів для розгляду скарги по суті. Таке запрошення має на меті не лише проінформувати зацікавлених осіб про розгляд скарги, але й забезпечити їм реальну можливість взяти участь у засіданні, з тим, щоб їхні пояснення були прийняті та враховані.

Вказана позиція підтримана Верховним Судом у постановах від 19.05.2021 у справі № 640/17492/20, від 16.12.2021 у справі № 420/4816/20, від 03.08.2023 у справі 160/21336/21 та ін.

У справі, що розглядається, судом встановлено, що Міністерство юстиції України розмістило оголошення на офіційному веб-сайті Мін`юсту з приводу розгляду скарги Благодійного фонду Володимира Безим`яного.

Стосовно оголошення на офіційному веб-сайті Мін`юсту суд звертає увагу, що веб-сторінка за посиланням не містить відомостей, що давали б можливість встановити дату такої публікації.

Також, відповідачем вчинялись дії щодо повідомлення позивача телефонними дзвінками про розгляд скарги на засіданні, яке відбудеться 29.08.2020 11:10. Дата та час повідомлення: 28.09.2020 11:13.

Таким чином, судом встановлено, що державного нотаріуса своєчасно додатково не було повідомлено ані телефонограмою, ані засобами електронної пошти про час та місце розгляду скарги відносно дій останнього.

Суд зауважує, що аналіз положень пункту 11 Порядку № 1128 дає підстави для висновку, що обов`язковою умовою належного повідомлення осіб про час і місце засідання колегії, окрім розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Мін`юсту є повідомлення такої особи або телефонограмою або засобами електронної пошти. Виконання вказаної вимоги закону має на меті забезпечити реальну можливість зацікавлених осіб (особливо державного реєстратора, дії якого оскаржуються) взяти участь у засіданні при розгляді скарги, для того, щоб їхні пояснення були прийняті та враховані.

Верховний Суд у постанові від 20.11.2020 у справі № 520/7596/19 зазначав, що участь позивача на засіданні комісії спрямована на забезпечення права особи почути інформацію, яка розглядається стосовно нього і впливає на результати прийнятого рішення, та висловити свої аргументи. Особа, щодо якої приймається рішення, має право бути вислуханою, наводити доводи та докази на підтвердження своїх аргументів.

Оскільки відповідачем не вжито всіх можливих заходів щодо своєчасного повідомлення позивача про розгляд скарги щодо дій останнього, суд приходить до висновку, що Колегією не дотримано вимог пункту 11 Порядку № 1128, що призвело до порушення права позивача на справедливий розгляд її справи, як суб`єкта державної реєстрації.

Суд наголошує, що коли в результаті рішення органу державної влади може відбутись втручання у права або інтереси особи, такий орган має пересвідчитись, що ним використано всі можливі способи повідомлення такої особи та забезпечено її безпосередню участь або можливість надання письмових пояснень, заперечень тощо.

Таким чином, повідомлення про розгляд скарги Благодійного фонду Володимира Безим`яного шляхом публічного повідомлення на сайті Міністерства юстиції України, з урахуванням обставин цієї справи, було недостатнім.

Слід звернути увагу на неодноразово висловлену Верховним Судом правову позицію щодо відсутності обов`язку особи здійснювати моніторинг сайту Міністерства юстиції України щодо розміщення на ньому інформації, адже обов`язок надання такої інформації встановлений спеціальним порядком (постанова від 14.11.2018 у справі № 814/2229/17, від 17.07.2019 у справі № 420/5711/18, від 08.08.2019 у справі № 813/2632/18, від 12.12.2019 у справі № 540/15/19, від 30.04.2020 у справі № 820/5458/17, від 08.07.2021 у справі № 640/25601/19).

Крім того, Верховний Суд неодноразово наголошував, зокрема, у постановах від 28.03.2018 у справі № 826/19452/16, від 19.06.2019 у справі № 826/9614/17, від 11.10.2019 у справі № 810/1701/18, від 15.08.2019 у справі № 826/3539/17, що процедурні порушення розгляду скарги обумовлюють наявність достатніх і необхідних правових підстав для визнання протиправним та скасування оспорюваного наказу.

На переконання суду зазначені порушення відповідачем порядку розгляду скарг у сфері державної реєстрації вплинуло на права позивача в частині надання йому можливості бути присутнім під час розгляду скарги, надати свої пояснення та обґрунтування своєї позиції, вислухати пояснення та аргументи скаржника та інших заінтересованих осіб, зазначених у скарзі Благодійного фонду Володимира Безим`яного або встановлених відповідно до відомостей реєстрів.

Тому, допущені відповідачем порушення порядку не можна визнати формальними та такими, що не впливають на дійсність оскаржуваного рішення.

Резолюцією (77) 31 Про захист особи відносно актів адміністративних органів, прийнятою Комітетом Міністрів Ради Європи 28 вересня 1977 року, було визначено п`ять основних принципів, у тому числі серед них й право бути вислуханим. Право бути вислуханим є одним із фундаментальних принципів справедливої процедури й означає забезпечення особі можливості надавати адміністративному органу факти й аргументи у справі. Право бути вислуханим має бути забезпечене насамперед у справах, де передбачається прийняття "несприятливих" адміністративних актів, тобто таких, які негативно впливають на права, свободи та законні інтереси відповідної особи.

Також Верховний Суд у постанові від 28 березня 2018 року у справі №826/19452/16 висловив думку, відповідно до якої посилання скаржника на те, що наявність формальних порушень процедурного характеру не може бути підставою для скасування спірного наказу, є необґрунтованими, оскільки важливість дотримання і неухильного виконання процедури розгляду скарги безпосередньо пов`язана із забезпеченням права суб`єкта особи, інтересів якої вона стосується, на захист, зокрема надання нею відповідних пояснень з приводу правовідносин, що виникли. Тому, невиконання суб`єктом влади вимог законодавства в цій частині зводить нанівець законність всієї процедури розгляду скарги та, як наслідок, прийнятого за її результатами рішення.

А відтак суд приходить до висновку, що спірне рішення прийнято відповідачем з порушенням норм, визначених частиною другою статті 2 КАС України.

Відповідно до ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних справах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з ч.1 ст.6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Відповідно до ч.1,3 ст.90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Зважаючи на вищевикладене, суд дійшов висновку, що вимоги позивача є такими, що підлягають задоволенню.

Решта доводів висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.

Керуючись ст.ст. 2, 3, 5, 6, 8, 9, 14, 22, 139, 241, 242-246, 250, 255, 262, 295, КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Благодійний фонд Володимира Безим`яного про визнання протиправним та скасування рішення задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати п.5 наказу Міністерства юстиції України від 02.12.2020 №4188/5 «Про задоволення скарги», яким наказано тимчасово блокувати доступ до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Іващенко Наталії Володимирівні строком н 3 (три) місяці.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Учасники справи:

Позивач - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Іващенко Наталії Володимирівни ( АДРЕСА_1 , РНКОПП НОМЕР_2 );

Відповідач - Міністерство юстиції України (01001, м. Київ, вул. Городецького, буд. 13, );

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Благодійний фонд Володимира Безим`яного (93406, Луганська область, м. Сєвєродонецьк, вул. Науки, 22, ).

Суддя Олена СКУПІНСЬКА