Справа № 640/13238/19
Суддя: Соломко І.І.
Дата ухвалення: 2025-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 червня 2025 року Чернігів Справа № 640/13238/19

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Соломко І.І., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін в приміщенні суду справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Ренджи Біоенерго" до Державної інспекції архітектури та містобудування України про визнання протиправними, скасування припису та постанови,

У С Т А Н О В И В:

У провадженні Чернігівського окружного адміністративного суду перебуває справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ''Ренджи Біоенерго'' (далі також ТОВ ''Ренджи Біоенерго'',позивач) до Державної інспекції архітектури та містобудування України (далі також - відповідач), про:

- визнання протиправним та скасування припису Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області № 23 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 14.06.2019;

- визнання протиправною та скасування постанови Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області № 28/1014-2130-19 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 03.07.2019.

В обґрунтування позовних вимог посилався на те, що позапланова перевірка, за результатами якої відповідачем видано оскаржуваний припис та прийнята постанова, проведена з порушеннями вимог чинного законодавства України, факти вчинення товариством порушень норм Закону №3038-VI, що стали підставою для видачі припису та накладення штрафу, на думку позивача, є недоведеними, спростовуються доводами позивача, викладеними у листі від 15.07.2019.

28.04.2024 ухвалою суду справу прийнято до провадження судді Соломко І.І.

14.05.2025 ухвалою суду замінено відповідача Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області на його правонаступника Державну інспекцію архітектури та містобудування України.

У відзиві від 22.10.2022 УДАБІ у Миколаївській області просить відмовити у задоволенні позову, оскільки спірні припис та постанова прийняті у спосіб, визначений законодавством України.

Державна інспекція архітектури та містобудування України у відзиві від 05.06.2025 просить відмовити у задоволенні позову, оскільки за результатами позапланової перевірки, проведеної у позивача, виявлені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм стандартів та правил, що слугувало підставою для видачі спірного припису та винесення спірної постанови.

У відповіді на відзив, позивач наголошує на протиправності оскаржуваного припису та постанови, а також звертає увагу суду на те, що відповідачем порушено вимоги пункту 13 Порядку № 224, оскільки позивачу не надана можливість подання пояснень та заперечень з питань виявлених порушень при розгляді справи про притягнення його до відповідальності.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

ТОВ ''Ренджи Біоенерго'' є юридичною особою 24.07.2014, основний вид діяльності 35.11 Виробництво електроенергії, що підтверджується витягом з ЄДР.

Позивачем подано повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності належить до об`єктів з незначними наслідками (ССІ) № 2131-20-19 від 25.04.2019 ( далі-повіомлення), що підтверджується матеріалами справи.

В ході перевірки дотримання позивачем містобудівних вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: «Нове будівництво КЛ-35 кВ, приєднання ФЕС «Афанасіївка» до ПС 150/35/10кВ «Снігурівка мережі ПВТ «Миколаївобленерго» в адміністративних межах Афанасіївської сільської ради Снігурівського району Миколаївської області посадові особи Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області (УДАБІ) в акті перевірки від 14.06.2019 № 190 зазначили про виявлені порушення, зокрема:

- розходження інформації стосовно класу наслідків в проектній документації та повідомленні на початок виконання будівельних робіт, поданому по класу наслідків СС1, а саме: проект том 1 Пояснювальна записка 08.012.04.2018.В1/РП-ЗЕПЗ арк.8 п 3 - клас наслідків відповідальності об`єкту будівництва СС2;

- замовником не надані вихідні дані, які зазначені в проектній документації, але не долучені до проектної документації, а саме: технічні умови ПАТ «Миколаївобленерго» від 15.12.2018 № 01/60-151/171 на приєднання до електричних мереж електроустановок; інженерно-геодезичні та інженерно-геологічні вишукування; інженерні вишукування. Таким чином, виявлені порушення, зазначені в повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 2131-20-19 від 25.04.2019, є недостовірними.

На підставі вказаного акту перевірки, відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», УДАБІ видано припис від 14.06.2019 № 23, в якому зазначено про порушення частини восьмої статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пункту 11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 №466 та вимагає привести об`єкт будівництва: «Нове будівництво КЛ-35 кВ, приєднання ФЕС «Афанасіївка» до ПС 150/35/10кВ «Снігурівка мережі ПВТ «Миколаївобленерго» в адміністративних межах Афанасіївської сільської ради Снігурівського району Миколаївської області» у відповідність до вимог чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності у строк до 15.07.2019.

14.06.2019 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в якому зазначено, що за результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті «Нове будівництво КЛ-35 кВ, приєднання ФЕС «Афанасіївка» до ПС 150/35/10кВ «Снігурівка мережі ПВТ «Миколаївобленерго» в адміністративних межах Афанасіївської сільської ради Снігурівського району Миколаївської області» встановлено, що замовник ТОВ ''Ренджи Біоенерго'' надав недостовірні данні в повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 25.04.2019, вх.№2131-20-19.

03.07.2019 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області розглянувши матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності: акт проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) № 190 від 14.06.2019, протокол про правопорушення у сфері містобудівної щільності від 14.06.2019, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 14.06.2019 № 23, встановлено порушення частини восьмої стаття 36 Закону Украй «Про регулювання мостобудівної діяльності», пункту 11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт , затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 13.04.2021 №466 пункт 3 Порядку затвердження проектів будівництва і проведення експертизи затверджений постановою КМУ №560 від 11.05.2011, та постановлено визнати ТОВ ''Ренджи Біоенерго'' винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накласти штраф у сумі 72252,00 грн.

Позивач не погоджуючись зі спірними приписом та постановою звернувся до суду захистом своїх прав.

Спірні правовідносини врегульовано Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" № 3038-VI (далі - Закон №3038-VI), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок № 553).

Відповідно до статті 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль-це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно - будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів ( п. 2 ч. 1 ст. 41 Закону №3038-VI).

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Відповідно до пункту 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктом 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

Пунктами 16, 17 Порядку №553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно - будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Відповідно до пункту 20 Порядку протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з частиною першою статті 1 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" №208/94-ВР (далі - Закон №208/94-ВР) правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 2 Закону №208/94-ВР суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: 2) виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Отже, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно - будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог закону, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис та в подальшому за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення виноситься постанова про адміністративне правопорушення. При цьому, підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

Як встановлено судом, підставою для видачі оскаржуваного припису та прийняття постанови слугувало наведення позивачем недостовірних даних у повідомленні від 2131-20-19 від 25.04.2019 щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1).

Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011, підпункту 3 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: 1) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; 2) зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Так, приписом від 14.06.2019 №23 вимагалось у термін до 15.07.2019 привести об`єкт будівництва: «Нове будівництво КЛ-35 кВ, приєднання ФЕС «Афанасіївка» до ПС 150/35/10кВ «Снігурівка мережі ПВТ «Миколаївобленерго» в адміністративних межах Афанасіївської сільської ради Снігурівського району Миколаївської області» у відповідність до вимог чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Разом з тим, зазначені вимоги суперечать вимогам законодавства, з огляду на таке.

Відповідно до статті 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 № 3038-VI (в редакції Закону № 1817-VIII від 17.01.2017) право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт, порядок його подання, форма повідомлення про зміну даних у поданому повідомленні визначаються Кабінетом Міністрів України (частини 1-3).

З аналізу наведених законодавчих норм слідує, що будівельний паспорт є обов`язковою умовою для початку підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1). Відповідальність за повноту та достовірність інформації, наведеної в повідомленні, несе особа, яка його подає.

Механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт визначений постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.08.2015 № 747) із змінами від 25.04.2018 №327, якою затверджено Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт (далі - Порядок № 466).

Повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2 1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт (п.13 Порядку №466).

Таким чином, подання повідомлення про початок будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), здійснюється за декларативною процедурою.

Разом з цим, відповідно до положень пункту 2 Порядку № 466 реєстрація - внесення даних до єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів (далі - реєстр).

Контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт здійснюється відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю. (п.8)

Відповідно пункту 9 Порядку №466 дані щодо надання (отримання), відмови у видачі чи анулювання (скасування), внесення змін до документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, вносяться Держархбудінспекцією до реєстру на підставі інформації, поданої відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю, протягом одного робочого дня з дня її надходження.

Механізм ведення єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів (далі - реєстр), як єдиної комп`ютерної бази даних визначає Порядок ведення єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, затверджений Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 24.06.2011 № 92.

Реєстрація - внесення даних до єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів .

Повноваження Держархбудінспекції здійснюються її апаратом. При цьому отримання повідомлень про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), які розміщено на території кількох адміністративно-територіальних одиниць та вплив (відповідно до проектної документації) від діяльності яких після прийняття в експлуатацію буде поширюватися на дві і більше адміністративно-територіальні одиниці, здійснюється апаратом Держархбудінспекції, а щодо інших об`єктів - її територіальними органами за місцезнаходженням таких об`єктів.

До реєстру вносяться відомості про: а) назву, дату та номер повідомлення, декларації, дозволу, сертифіката, у тому числі відомості про повернення декларації на доопрацювання для усунення виявлених недоліків та надання відмови у видачі дозволів чи сертифікатів; б) найменування та місцезнаходження об`єкта будівництва; в) замовника (зміну замовника); г) орган державного архітектурно-будівельного контролю, яким було внесено відповідні дані до реєстру; ґ) підрядну (зміну підрядної), проектну організацію (за наявності) (найменування, місцезнаходження, код за ЄДРПОУ, серія та номер ліцензії (за наявності)) д) авторський і технічний нагляд (його зміну), головного архітектора проекту, головного інженера проекту, експерта (прізвище, ім`я та по батькові особи, серія та номер кваліфікаційного сертифіката), коригування проектної документації; е) документ, що підтверджує право власності чи користування земельною ділянкою (назва, реєстраційний номер, дата видачі, орган, що видав документ).

Посадові особи здійснюють перевірку повноти даних у поданих замовником документах з дотриманням вимог законодавства та за її наявності вносять дані до реєстру, а за її відсутності повертають їх замовнику на доопрацювання для усунення виявлених недоліків, про що вносять дані до реєстру. За фактом реєстрації посадові особи здійснюють оформлення та підписання відповідних повідомлень та декларацій. (п.12).

З урахуванням викладеного, суд зазначає, що для початку виконання будівельних робіт подається до органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідне повідомлення, який зобов`язаний зареєструвати подане повідомлення та внести дані про нього до Єдиного реєстру документів, а за відсутності повноти даних у поданих замовником документах, останній повертає їх замовнику на доопрацювання для усунення виявлених недоліків, про що вносять дані до реєстру.

Суд звертає увагу, що орган державного архітектурно-будівельного контролю перевіряє тільки повноту даних, зазначених у ній, та правильність заповнення повідомлення. За достовірність даних, зазначених у поданій декларації, несе відповідальність безпосередньо замовник.

Відповідно до абзацу шостого пункту 15 Порядку № 466 у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, зокрема без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягає скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Також абзацом сьомим пункту 15 цього ж Порядку визначено, що право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, також може бути скасовано відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі, зокрема, встановлення під час проведення перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Слід зазначити, що спірний припис містить лише загальні посилання на приведення об`єкту у відповідність до вимог чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності, без чіткого посилання на правові норми, які регулюють ці питання.

Отже, відповідачем не враховано викладений принцип щодо діяльності у найпослідовніший спосіб, проведення внутрішніх процедур, які забезпечать прозорість і ясність його дій, сприяння юридичній визначеності у спірних правовідносинах, які зачіпають інтереси позивача.

Зазначене вказує на упередженість органу державного архітектурно-будівельного контролю та зумовлює можливість неоднозначного тлумачення вимоги органом державного архітектурно-будівельного контролю. Відтак, оскаржуваний припис не можна вважати чітким та зрозумілим.

Отже, оскаржуваний припис не містить тих обов`язкових вимог, які передбачені чинними нормативно-правовими актами щодо припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, а вміщені у ньому вимоги порушують принцип правової визначеності, з якого слідує, що вчинення дій повинні базуватися на критеріях, які дадуть змогу особі відокремлювати правомірну поведінку від протиправної, передбачати юридичні наслідки своєї поведінки (Рішення Конституційного суду України у справі № 1-25/2010 від 29.06.2010).

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що орган державного архітектурно-будівельного контролю виніс оскаржуваний припис не у спосіб, який встановлений чинними нормативно-правовими актами, із порушенням принципу правової визначеності, тому підлягає скасуванню як протиправний.

Щодо розходження інформації стосовно класу наслідків в проектній документації та повідомленні на початок виконання будівельних робіт, про що зазначено у спірній постанові, то суд відмічає, що позивачем надано відповідачу копію Проекту «Нове будівництво ЛЕП-35 кВ. Приєднання ФЕС «Афанасіївка» до ПС 150/35/10 «Снігурівка», мережі АТ «Миколаївобленерго», Робочий проект, розроблений ТОВ «БЛОК МАЙСТЕР Україна», у складі: Том 1. Пояснювальна записка, 08.012.04.2018.В1/РП-ЗЕ.ПЗ, Том 2 «Зовнішнє електропостачання ФЕС», Том 3 «Зовнішнє електропостачання ФЕС Конструктивно-будівельні рішення», інформація в якому не містить і не містила на час проведення позапланової перевірки жодних розходжень із повідомленням про початок виконання будівельних робіт.

Так, у Томі 1 Проекту, Пояснювальна записка, 08.012.04.2018.В1/РП-ЗЕПЗ в розділі 3 «Визначення класу наслідків» встановлено, що клас наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва встановлюється за найвищою характеристикою можливих наслідків отриманих за результатами розрахунків, тобто СС1, що відповідає даним, які містяться у Повідомленні та фактичним обставинам.

Також зазначено, що Проект розроблено у відповідності до чинного законодавства на підставі необхідних вихідних даних, зокрема: Науково-технічного звіту про інженерно-геодезичні вишукування «Комплексні інженерно-геодезичні вишукування земельної ділянки, розташованої на території Афанасіївської сільської ради Снігурівського району Миколаївської області, розробленого ФОП ОСОБА_1 (кваліфікаційний сертифікат інженера-земплевпорядника №010909 від 13.09.2013, свідоцтво про підвищення кваліфікації інженера-земплевпорядника Серія СПК №12-15-05-17 від 07.06.2017); Технічного Звіту про інженерно-геологічні вишукування, розробленого ФОП ОСОБА_2 (кваліфікаційний сертифікат відповідального виконавця окремих видів робіт (послуг), пов`язаних зі створенням об`єктів архітектури Серія АР №012819 від 08.02.2017); Технічних умов приєднання, яке не є стандартним до електричних мереж електроустановок від 15.01.2018 №01/60-151/171, виданих ПАТ «Миколаївобленерго», про що повідомлено відповідача листом від 15.07.2019 № 529-РБ-15-07-19.

Отже, факти наведення у повідомленні недостовірних даних не знайшли свого підтвердження, а тому суд дійшов висновку про відсутність підстав для притягнення позивача до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Стосовно порушення про ненадання замовником вихідних даних, які зазначені в проектній документації, зокрема технічних умов ПАТ «Миколаївобленерно» від 5.12.20218 № 01/60-151/171 приєднання до електротехнічних мереж електроустановок,

-інженерно - геодезичні та інженерно- геологічні вишукування;

- інженерні вишукування, суд зазначає таке.

Згідно зі статтею 26 Закону України № 3038-VI забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва. Суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів (ч.1,2).

Частиною четвертою статті 26 Закону України № 3038-VI передбачено, що право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Відповідно до частини п`ятої статті 26 Закону України № 3038-VI проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів;

6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Частиною першою статті 29 Закону України № 3038-VI визначено, що основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.

Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією (ч.1 ст.1 Закону України № 3038-VI).

Відповідно до частини першої статті 31 Закону України № 3038-VI проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Аналогічні положення закріплені в пункті 4.1 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво».

Проектна документація - затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні вирішення, а також кошториси об`єктів будівництва (п.1 ч.1 ст. 1 Закону України № 3038-VI).

Згідно з частиною п`ятою статті 29 Закону України № 3038-VI містобудівні умови та обмеження містять:

1) назву об`єкта будівництва, що повинна відображати вид будівництва та місце розташування об`єкта;

2) інформацію про замовника;

3) відповідність на дату надання містобудівних умов та обмежень цільового та функціонального призначення земельної ділянки містобудівній документації на місцевому рівні;

4) гранично допустиму висотність будинків, будівель та споруд у метрах;

5) максимально допустимий відсоток забудови земельної ділянки;

6) максимально допустиму щільність населення в межах житлової забудови відповідної житлової одиниці (кварталу, мікрорайону);

7) мінімально допустимі відстані від об`єкта, що проектується, до червоних ліній, ліній регулювання забудови, існуючих будинків та споруд;

8) планувальні обмеження (охоронні зони пам`яток культурної спадщини, межі історичних ареалів, зони регулювання забудови, зони охоронюваного ландшафту, зони охорони археологічного культурного шару, в межах яких діє спеціальний режим їх використання, охоронні зони об`єктів природно-заповідного фонду, прибережні захисні смуги, зони санітарної охорони);

9) охоронні зони об`єктів транспорту, зв`язку, інженерних комунікацій, відстані від об`єкта, що проектується, до існуючих інженерних мереж.

Перелік зазначених умов є вичерпним.

Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності регулюється положеннями Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 № 208/94-ВР (далі - Закон України № 208/94-ВР).

Так, частиною першою статті 1 вказаного закону визначено, що правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Згідно з частиною першою статті 2 Закону України № 208/94-ВР суб`єкти містобудування, які здійснюють проектування об`єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва: проектна організація у розмірі дев`яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб; експертна організація - у розмірі вісімнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 2 Закону України № 208/94-ВР суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Однак ненадання замовником вихідних даних та технічних умов не охоплюється складом правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини другої статті 2 Закону №208/94-ВР, оскільки є окремим видом відповідальності за частиною першою статті 2 Закону України № 208/94-ВР, а тому не може бути підставою для відповідальності позивача за цим пунктом.

Щодо постанови про накладення штрафу на позивача.

Як вже встановив суд, у протоколі від 14.06.2019, розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться об. 11 годині хв., 03.07.2019 у приміщенні Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області, підпис керівника юридичної особи (уповноваженої ним особи) відсутній.

Відповідно до пункту 16 Постанови КМУ Про затвердження Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 16.04.1995 №244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов`язана з`ясувати, чи вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб`єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Отже особа, яка притягається до відповідальності має право під час розгляду справи про адміністративне правопорушення бути присутньою та надавати з даного приводу свої пояснення, докази.

Як зазначає відповідач у відзиві від 05.06.2025, акт, припис, протокол були направлені позивачу засобами поштового зв`язку цінним листом з описом вкладення на офіційну адресу позивача.

Частиною третьою статті 79 КАС України встановлено, що відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом із поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Водночас докази направлення позивачу протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 14.06.2019, в якому зазначено про дату, час та місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідачем до відзиву не надано.

При цьому ненадання відповідачем доказів до відзиву відповідно до частини третьої статті 79 Кодексу адміністративного судочинства України суд розцінює як відсутність доказів підтверджувальних позицій відповідача, або про не бажання відповідача доводити свою правову позицію.

Щодо надання відповідачем до відзиву від 22.10.2019 повідомлення про вручення поштового відправлення від 03.07.2019 з штрихкодом 349 (а.с. 129), то таке містить інформацію про направлення постанови № 28/1014-2190, що свідчить про недоведеність відповідачем належними доказами про повідомлення позивача про розгляд справи про правопорушення, чим позбавив права позивача на участь у процесі прийняття рішення, яке стосується його інтересів.

Отже, відповідач порушив пункт 9 частини другої статті 2 КАС України, відповідно до якого особа має право на участь у процесі прийняття рішення, яке стосується її інтересів та один з принципів верховенства права - бути почутим.

На підставі вищенаведеного, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову повністю.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Тому, на користь позивача підлягає стягненню, сплачений ним при поданні позовної заяви, судовий збір в розмірі 1211,20 грн.

Керуючись ст. ст.139, 227, 241-243, 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати припис Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області № 23 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 14.06.2019.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області № 28/1014-2130-19 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 03.07.2019.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної інспекції архітектури та містобудування України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю ''Ренджи Біоенерго'' судовий збір в розмірі 4014,00 грн (чотири тисячі чотирнадцять гривень), сплачений відповідно до платіжного доручення від 16.07.2019.

Рішення суду набирає законної сили в порядку статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення суду.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю "Ренджи Біоенерго" вул. Велика Васильківська, 72, а,м. Київ,03150 .

Відповідач: Державна інспекція архітектури та містобудування України бульв. Лесі Українки, 26,м. Київ,01133 .

Повний текст рішення виготовлено 16 червня 2025 року.

Суддя І.І. Соломко