Справа № 640/12611/21
Суддя: Скраль Т.В.
Дата ухвалення: 2025-06-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

05 червня 2025 року м. Ужгород№ 640/12611/21
15: 45 год

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Скраль Т.В.

при секретарі Колушкіна Ю.В.,

за участю сторін:

позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю "Оператор Газотранспортної системи України" - представник Підлипенський Денис Вадимович,

відповідач: Державна аудиторська служба України представник Станкович Вікторія Іллівна,

третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю "НОРМА ПЛЮС" - представник не з`явився,

третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Газойлтехнопайп» - представник не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» (03065, м. Київ, пр. Любомира Гузара,44, ) до Державної аудиторської служби України (04070, м. Київ, вул. Петра Сагайдачного, 4, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Товариство з обмеженою відповідальністю «НОРМА ПЛЮС» (01042, м. Київ, вул. Івана Кудрі, 39/12, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю «Газойлтехнопайп» (08170, Київська обл., Києво-Святошинський р-н, село Віта-Поштова, вул. Набережна, буд. 33) про визнання протиправними та скасування висновку,-

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до статті 243 частини 3 КАС України 05 червня 2025 року проголошено вступну та резолютивну частини рішення. Рішення у повному обсязі складено 16 червня 2025 року.

06 травня 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» звернулося до суду з позовною заявою до Державної аудиторської служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Товариства з обмеженою відповідальністю «НОРМА ПЛЮС», якою просить визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-12-22-011004-с.

10 червня 2021 року ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва відкрито провадження по даній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Норма Плюс» (03191, м. Київ, вул. Василя Касіяна, буд. 2/1, офіс 378); на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Газойлтехнопайп» (08170, Київська обл., Києво-Святошинський р-н, село Віта-Поштова, вул. Набережна, буд. 33).

Законом України від 13 грудня 2022 року № 2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» (далі - Закон № 2825-IX) ліквідовано вказаний адміністративний суд. Так, відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя. Інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» щодо забезпечення розгляду адміністративних справ», але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України. Справи, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України, до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

На виконання вимог Закону № 3863-ІХ наказом ДСА України від 16 вересня 2024 року № 399 затверджено Порядок передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва (далі - Порядок № 399).

Пунктом 22 Порядку № 399 встановлено, що на підставі отриманих примірників протоколу та переліку судових справ відповідальною особою протягом семи робочих днів після завершення автоматизованого розподілу судових справ передаються судові справи до судів, визначених за результатами автоматизованого розподілу.

На виконання положень Закону № 2825-IX та відповідно до Порядку № 399 справу передано на розгляд до Закарпатського окружного адміністративного суду.

05 березня 2025 року зазначена справа надійшла до Закарпатського окружного адміністративного суду, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції суду на супровідному листі, та за результатом автоматизованого розподілу судової справи між суддями передана для розгляду судді Скраль Т.В..

10 березня 2025 року ухвалою суду прийнято до свого провадження адміністративну справу № 640/12611/21. Перейдено до розгляду адміністративної справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

08 травня 2025 року ухвалою суду закрито пiдготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

1. Позиції сторін.

Свої позовні вимоги позивач мотивує тим, що наданий ТОВ «ГАЗОЙЛТЕХНОПАЙП» висновок державної санітарно- епідеміологічної експертизи від 26.06.2015 року № 05.03.02-07/28115 на об`єкт експертизи - Технічні умови ТУ У 26.5-8:2015 «Одоризатори газу автоматичні «ТК- ОГА». Технічні умови» свідчить, що вказаний тип АКОГ виготовляється відповідно до вимог, що відповідають вимогам безпеки для здоров`я і життя людини, а отже виготовлений згідно з вказаними Технічними умовами АКОГ також відповідає таким вимогам. Провівши оцінку наданих ТОВ «ГАЗОЙЛТЕХНОПАЙП» документів тендерної пропозиції разом з відповідними додатками, які в повному обсязі відповідали кваліфікаційним критеріям процедури закупівлі UA-2020-12-22-011004-с, ТОВ «Оператор ГТС України» не було встановлено будь яких підстав, визначених ст.17 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції чинній на момент оголошення процедури закупівлі) для відхилення тендерної пропозиції ТОВ «ГАЗОЙЛТЕХНОПАЙП». У зв`язку з чим, ТОВ «Оператор ГТС України» було прийнято рішення про допуск вказаного учасника до участі відкритих торгах по предмету закупівлі «Послуги з ремонту і технічного обслуговування техніки (Ремонт вузлів одоризації газу ГРС)» - UA-2020-12-22-011004-с. Крім того, відповідачем не конкретизовано яких саме заходів має вжити Позивач, щоб не порушувати абзац 2 пункту 2 частини 1 статті 31 Закону, не конкретизовано яку саме за змістом інформацію має оприлюднити Позивач через електронну систему закупівель та/або які саме документи, що свідчать про вжиття ним таких заходів, що свідчить про його нечіткість та невизначеність.

13 липня 2021 року відповідачем до суду подано відзив на позовну заяву, в якому просять відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування зазначають, що тендерна пропозиція учасника ТОВ «ГАЗОЙЛТЕХНОПАЙП» не містить оригіналу та/або електронної копії та/або сканованої копії висновку санітарно- епідеміологічної експертизи на АКОГ, чим не дотримано вимоги підпункту 1.2.3 пункту 1.2 розділу 1 додатка 2 до тендерної документації та відповідно порушено вимоги абзацу другого пункту 2 частини першої статті 31 Закону № 922 в частині невідхилення тендерної пропозиції учасника ТОВ «ГАЗОЙЛТЕХНОПАЙП», як такої, що не відповідала іншим вимогам щодо предмета закупівлі та допустив її до оцінки. Водночас тендерна пропозиція учасника ТОВ «ГАЗОЙЛТЕХНОПАЙП» містить висновок державної санітарно-епідеміологічної експертизи від 26.06.2015 № 05.03.02-07/28115 де об`єктом експертизи є ТУ У 26.5-8:2015 Одоризатори газу автоматичні «ТК ОГА «Технічні умови» однак його тендерна пропозиція не містить оригіналу та/або електронної копії та/або сканованої копії висновку санітарно-епідеміологічної експертизи, де об`єктом має бути АКОГ, як цього вимагає Замовник, зокрема на комплекс одоризації газу автоматичний «ТК-ОГА» (марку яку запропонував сам учасник), чим порушено вимоги підпункту 1.2.3 пункту 1.2 розділу 1 додатку 2 до тендерної документації, оскільки об`єкти експертизи, що зазначені у цих висновках не є тотожними. З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, Держаудитслужба зобов`язала Позивача здійснити заходи щодо недопущеннянадалі виявлених порушень абзацу другого пункту 2 частини першої статті 31 Закону № 922 при розгляді тендерних пропозицій та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів. Отже, Держаудитслужба не вбачає підстав для визнання протиправним та скасування висновку Державної аудиторської служби України за результатами проведеного моніторингу процедури закупівлі за номером ID: UA-2020-12-22- 011004-с.

21 липня 2021 року позивачем подано до суду відповідь на відзив, в якій зазначають, що всім учасникам процедури закупівлі UA-2020- 12-22-011004-с було чітко зрозуміло, що АКОГ це не марка автоматичного комплексу одоризації газу, а абревіатура словосполучення, як наслідок висновки державної санітарно-епідеміологічної експертизи мають стосуватися виключно марки автоматичного комплексу одоризації газу, яку учасник процедури закупівлі зазначає у своїй тендерній пропозиції та є індивідуальною у кожному окремому випадку. Проте, ДАСУ однобічно трактуючи умови тендерної документації Позивача, ототожнює абревіатуру АКОГ з маркою автоматичного комплексу одоризації газу, яка підлягала дослідженню експертизі на відповідність санітарно-епідеміологічним вимогам. Враховуючи викладене вище, та те, що ТОВ «ГАЗОЙЛТЕХНОПАЙП» було подано тендерну пропозицію разом з відповідними додатками, яка в повній мірі відповідає вимогам тендерної документації для процедури закупівлі - відкриті торги по предмету закупівлі «Послуги з ремонту і технічного обслуговування техніки (Ремонт вузлів одоризації газу ГРС)», затвердженої тендерним комітетом позивача, то контролюючий орган не мав жодних достатніх правових підстав стверджувати про порушення ТОВ «Оператор ГТС України» вимог пункту 2 частини 1 статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції чинній на момент оголошення процедури закупівлі) в тендерному оголошенні за номером UA-2020-12-22-011004-с.

Представники Товариства з обмеженою відповідальністю «НОРМА ПЛЮС» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Газойлтехнопайп» у судове засідання не з`явилися, однак про дату і час судового засідання повідомлені належним чином.

У відповідності до статті 205 частини 1, 3 пункту 1 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Під час розгляду справи по суті уповноважений представник позивача позов підтримав повністю, просив суд його задовольнити з мотивів, що у ньому наведені.

Представник відповідача у судовому засіданні заперечувала щодо задоволення позовних вимог та просила суд відмови у задоволенні позову з мотивів, що наведені у відзиві на позовну заяву.

2. Обставини, встановлені судом.

Судом встановлено, що 16 квітня 2021 року у результаті проведеного моніторингу, відповідачем сформовано висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2020-12-22-011004-с ,(т.1 а.с.18-20).

Із змісту вказаного висновку вбачається, що за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТОВ «ГАЗОЙЛТЕХНОПАЙП» установлено порушення вимог пункту 2 частини першої статті 31 Закону. За результатами аналізу питання визначення предмета закупівлі, оприлюднення інформації про закупівлю, відображення закупівлі у річному плані (додатку),відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону та внесення змін до неї, розгляду тендерних пропозицій товариств з обмеженою відповідальністю «БК «ФАКЕЛ» та «НОРМА ПЛЮС», своєчасності укладання та оприлюднення договору про закупівлю, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, своєчасності надання інформації та документів у випадках, передбачених Законом, - порушень не установлено.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтею 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Держаудитслужба зобов`язує вжити заходів щодо недопущення в подальшому виявлених порушень абзацу другого пункту 2 частини першої статті 31 Закону при розгляді тендерних пропозицій та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Не погодившись з висновком, позивач у визначений законом строк звернувся до суду з даним позовом.

3. Мотиви суду та норми права, застосовані судом.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-ХІІ (далі - Закон № 2939-ХІІ, у редакції чинній на момент спірних правовідносин) та підпунктами 3, 4 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (далі - Положення № 43) визначено компетенцію Держаудитслужби та її міжрегіональних територіальних органів.

Відповідно до абзацу 2 статті 1 Закону № 2939-ХІІ орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України.

Згідно з частиною 2, 3 статті 2 Закону № 2939-ХІІ державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування установлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон № 922-VIII, у редакції чинній на момент спірних правовідносин) визначено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюється центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі-органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Відповідно до частини 6 статті 8 Закону № 922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником.

Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Згідно з статтею 2 Закону № 2939-ХІІ державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Відповідно до статті 5 Закону № 2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016р. №43 (далі - Положення про Держаудитслужбу), Державна аудиторська служба України (далі - Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи, що передбачено пунктом 7 Положення про Держаудитслужбу.

З огляду на вище викладене суд приходить висновку, що у відповідача наявні повноваження на здійснення моніторингів закупівель.

Судом встановлено, що 16 квітня 2021 року у результаті проведеного моніторингу, відповідачем сформовано висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2020-12-22-011004-с ,(т.1 а.с.18-20).

Із змісту вказаного висновку вбачається, що за результатами моніторингу встановлено порушення пункту 2 частини першої статті 31 Закону.

Дослідивши порушення, які були виявлені у результаті проведеного моніторингу, судом встановлено наступне.

У відповідності до пункту 2 частини першої статті 31 № 922-VIII замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо тендерна пропозиція учасника: не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації; викладена іншою мовою (мовами), аніж мова (мови), що вимагається тендерною документацією; є такою, строк дії якої закінчився.

У пункті 1 констатуючої частини Висновку, зазначено, що за результатами моніторингу установлено, що у підпункті 1.2.3 пункту 1.2 розділу 1 додатку 2 до тендерної документації Замовник установив вимогу щодо надання учасником у складі тендерної пропозиції оригіналу та/або електронної копії та/або сканованої копії висновку санітарно-епідеміологічної експертизи на АКОГ (згідно з ст.11 Закону України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення» від 24.02.1994 № 4004-XII). Водночас тендерна пропозиція учасника ТОВ «ГАЗОЙЛТЕХНОПАЙП» не містить оригіналу та/або електронної копії та/або сканованої копії висновку санітарно-епідеміологічної експертизи на АКОГ, чим недотримано вимоги підпункту 1.2.3 пункту 1.2 розділу 1 додатку 2 до тендерної документації. Отже, на порушення вимог абзацу другого пункту 2 частини першої статті 31 Закону Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ «ГАЗОЙЛТЕХНОПАЙП», як таку, що не відповідає іншим вимогам щодо предмета закупівлі та допустив її до оцінки. При цьому не відповідність тендерної пропозиції учасника ТОВ «ГАЗОЙЛТЕХНОПАЙП» вимогам тендерної документації Замовника не вплинула на участь в електронному аукціоні інших учасників, зокрема приватного акціонерного товариства «БК «ФАКЕЛ», товариства з обмеженою відповідальністю «НОРМА ПЛЮС».

Позивач на підтвердження доводів зауважує, що ТОВ «ГАЗОЙЛТЕХНОПАЙП» надало висновок державної санітарно - епідеміологічної експертизи, який відповідає вимогам тендерної документації ТОВ «Оператор Газотранспортної системи України», а також те, що АКОГ - це є абревіатура словосполучення «автоматичний комплекс одоризації газу» і дана абревіатура не може ототожнюватися з маркою автоматичного комплексу одоризації газу.

Суд, не заперечуючи, що АКОГ - це є абревіатура словосполучення «автоматичний комплекс одоризації газу», водночас, зауважує наступне.

З аналізу приписів статті 11 Закону № 4004-ХІІ висновується, що спеціальним законодавством розмежовано об`єкти, які підлягають експертизі, у тому числі, окремими об`єктами визначено проекти нормативно-технічної, інструкційно-методичної документації, що стосується здоров`я та середовища життєдіяльності людини та продукцію, напівфабрикати, речовини, матеріали та небезпечні фактори, використання, передача або збут яких може завдати шкоди здоров`ю людей.

Сторонами не заперечується, що ТОВ «ГАЗОЙЛТЕХНОПАЙП» у складі тендерної пропозиції надана копія висновку державної санітарно-епідеміологічної експертизи від 26.06.2015 №05.03.02-07/28115, видану Головним управлінням Державної санітарно-епідеміологічної служби у Київській області на об`єкт експертизи - ТУ У 26.5-8:2015 «Одоризатори газу автоматичні «ТК-ОГА». Технічні умови», (т.2, а.с. 106).

Водночас, ТОВ «Оператор Газотранспортної системи України» у Додатку 2 до тендерної документації Замовника «Перелік інформації, що подається учасником в складі його тендерної пропозиції та вимоги до неї» вимагав надання учасниками (підпункт 1.2.3) оригіналу та/або електронної копії та/або сканованої копії висновку санітарно-епідеміологічної експертизи на АКОГ (згідно статті 11 Закону №4004-ХІІ), (т.1, а.с. 151).

Відтак, суд вважає, що поданий позивачем висновок державної санітарно-епідеміологічної експертизи від 26.06.2015 №05.03.02-07/28115 не відповідає умовам тендерної документації замовника, так як вказаний висновок стосувався саме документації на обладнання, в той час, як тендерною документацією були встановлені вимоги надання висновку державної санітарно-епідеміологічної експертизи на саме обладнання, а не його технічні умови.

Судом враховано правову позицію Верховного суду у постанові від 29 листопада 2022 року у справі № 640/11255/21.

Разом з тим, судом встановлено, що Товариством з обмеженою відповідальністю «БК «ФАКЕЛ» у тендерній пропозиції надано скановану копію висновку державної санітарно- епідеміологічної експертизи від 04.10.2011 №05.03.02-04/974325, видану Державним закладом «Київська обласна санітарно-епідеміологічна станція Міністерства охорони здоров`я України» на об`єкт експертизи - ТУ У 33.2- 04601469:055:2011 «Автоматична одоризаційна установка ОДО «Факел». Технічні умови», та Товариством з обмеженою відповідальністю «НОРМА ПЛЮС» надано скановану копію висновку державної санітарно- епідеміологічної експертизи від 04.03.2020 №12.2-18-3/4283, видану Державною службою України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів на об`єкт експертизи - Одоризаційна установка OD/CSC.

Однак, у п.2 розділу ІІ Висновку за результатами аналізу питання визначення предмета закупівлі, оприлюднення інформації про закупівлю, відображення закупівлі у річному плані (додатку), відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону та внесення змін до неї, розгляду тендерних пропозицій товариств з обмеженою відповідальністю «БК «ФАКЕЛ» та «НОРМА ПЛЮС», своєчасності укладання та оприлюднення договору про закупівлю, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, своєчасності надання інформації та документів у випадках, передбачених Законом, - порушень не установлено.

Таким чином, судом встановлено, що при проведенні моніторингу процедури закупівлі, відповідачем вибірково встановлено порушення Закону.

Щодо зобов`язальної частини Висновку.

Метою Закону №922-VIII є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Висновком про результати моніторингу процедури закупівлі, з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Держаудитслужба зобов`язує вжити заходів щодо недопущення в подальшому виявлених порушень абзацу другого пункту 2 частини першої статті 31 Закону при розгляді тендерних пропозицій та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Відповідно до частини 6-7 статті 8 Закону № 922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затверджений наказом Міністерства фінансів України 08 вересня 2020 року № 552 (далі по тексту Порядок).

Відповідно до пункту 3 Розділу ІІІ Порядку у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Суд вважає за необхідне зазначити, що зміст спірного висновку відповідача, який є індивідуально-правовими актом та породжує права і обов`язки для позивача, має відповідати вимогам, визначеним статтею 2 КАС України.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Обґрунтованість, в силу статті 2 КАС України, є однією з обов`язкових ознак рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, що підлягає встановленню адміністративним судом.

Суд акцентує увагу, що рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

Спонукання позивача самостійно визначити, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства; в світлі обов`язкового характеру оскаржуваного висновку, зазначене зобов`язання вчинити певні дії є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акту індивідуальної дії.

Вимога відповідача в оскаржуваному Висновку про усунення порушень спрямовується на майбутнє, тобто окреслена в аспекті можливого вчинення порушення позивачем Закону №922-VIII, а відтак за своїм змістом вказана без визначення конкретного порушення.

Зобов`язальна частина висновку може включати як заходи, направлені на виправлення виявлених порушень та приведення процедури закупівлі у відповідність до встановлених правил та стандартів, так і рекомендації, спрямовані на запобігання вчинення таких порушень у подальшому. Між тим, суд зауважив, що спосіб, у який замовник повинен усунути виявлені порушення не визначений ні Законом №922-VIII, ні Порядком заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 №552№552.

Виходячи з цього суд виснував, що орган державного фінансового контролю має певну свободу розсуду щодо визначення способу усунення виявлених порушень. Попри це, визначаючи спосіб усунення порушень, з метою попередження вчинення замовником нового порушення вимог законодавства, контролюючий орган повинен чітко зазначити конкретний захід (варіант поведінки), який слід вжити замовнику для їх усунення.

Застосований органом державного фінансового контролю спосіб усунення виявлених порушень «здійснити заходи щодо недопущення виявлених порушень у подальшому», є превентивним заходом. Така вимога відповідача скерована на дотримання в подальшому вказаних правових норм під час проведення закупівель.

Однак, зобов`язавши позивача вжити заходів щодо недопущення в подальшому виявлених порушень абзацу другого пункту 2 частини першої статті 31 Закону при розгляді тендерних пропозицій та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів, відповідач допустив порушення законодавства.

Тобто, спірний висновок не відповідає вимогам які висуваються до акту індивідуальної дії, а тому він виключає можливість усунення викладених в ньому порушень.

За таких обставин позовні вимоги підлягають задоволенню, а висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-12-22-011004-с підлягає скасуванню.

Відповідно до статті 8 Конституції України, статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, та застосовує цей принцип з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Гарсія Руїз проти Іспанії» (рішення від 21 січня 1999 року), зокрема, зазначив, що хоча пункт 1статті 6 Європейської конвенції з прав людиниі зобов`язує суди викладати підстави для своїх рішень, це не можна розуміти як вимогу давати докладну відповідь на кожний аргумент.

Разом з тим, Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Відтак, на переконання суду, решта доводів позивача на обґрунтування своїх вимог у даній справі, не вимагають детального спростування в рамках даної адміністративної справи.

Згідно із частинами 1-3 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2статті 77 КАС Українипередбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість мотивів, покладених суб`єктом владних повноважень в основу своїх дій на відповідність вимогам частини другої статті 2 КАС України та зважаючи на доводи адміністративного позову, суд дійшов висновку про повну обґрунтованість позовних вимог та, відповідно, наявність правових підстав для задоволення позову з мотивів, що вищезазначені.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем при поданні адміністративного позову сплачено судовий збір у розмірі 2 270,00 грн., що підтверджується платіжним доручення від 28 квітня 2021 року № 24650, (т.1 а.с. 13).

Таким чином, вказана сума судового збору підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 9, 14, 90, 139, 242-246, 255 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» до Державної аудиторської служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Товариства з обмеженою відповідальністю «НОРМА ПЛЮС», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю «Газойлтехнопайп» про визнання протиправними та скасування висновку - задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-12-22-011004-с.

3. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» (03065, м. Київ, пр. Любомира Гузара,44, ) за рахунок бюджетних асигнувань Державної аудиторської служби України (04070, м. Київ, вул. Петра Сагайдачного, 4, ), судовий збір в розмірі 2 270,00 грн (дві тисячі двісті сімдесят гривень, 00 коп).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду або якщо розгляд справи здійснювався порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

СуддяТ.В.Скраль