Справа № 260/1470/25
Суддя: Калинич Я.М.
Дата ухвалення: 2025-06-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

13 червня 2025 року м. Ужгород№ 260/1470/25
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Калинич Я.М., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу за позовом Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України в особі філії «Карпатський лісовий офіс» державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» (вул. Руставелі Шота, буд. 9А, м. Київ, 01601, ) до Державної аудиторської служби України (вул. Петра Сагайдачного, буд. 4, м. Київ, ) про визнання протиправним та скасування висновку, -

ВСТАНОВИВ:

Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України в особі філії «Карпатський лісовий офіс» державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної аудиторської служби України, яким просить суд визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України від 28.02.2025 року за результатами моніторингу процедури закупівлі UA-2024-12-05-015233-a, оприлюдненої державним спеціалізованим господарським підприємством «Ліси України» від 05.12.2024 року на закупівлю послуг з прибирання, код ДК 021:2015:90910000-9.

Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що за результатами моніторингу Державною аудиторською службою України сформований «Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2024-12-05-015233-a», затверджений 28.02.2025 року, яким визначені порушення з боку позивача норм законодавства при здійсненні процедури закупівлі. Позивач вказує, що такий Висновок є необґрунтованим та підлягає скасуванню, оскільки Верховний Суд, розглядаючи подібну справу №160/9513/18, правовідносини у якій є подібними до правовідносин між позивачем та відповідачем, сформулював такі висновки:

- зміст спірного висновку, який є індивідуально-правовим актом та породжує права і обов`язки для позивача, полягає в тому, щоб «усунути виявлені порушення», встановлені Держаудитслужбою, не відповідає критеріям, встановленим частиною другою статті 2 КАС України;

- зазначивши у висновку про необхідність «усунути порушення законодавства в сфері публічних закупівель», відповідач не конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність;

- можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень;

- спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які сааме заходи слід ужити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Зазначене є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акту індивідуальної дії. Суд визнав, що зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення;

- загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Аналогічні висновки містяться в постановах Верховного Суду від 05 березня 2020 року у справі №640/467/19, від 11 червня 2020 року у справі №160/6502/19, від 12 серпня 2020 року у справі №160/11304/19, від 26 листопада 2020 року у справі №160/11367/19.

Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.

Позивач зазначає, що у висновку від 28.02.2025р. відповідач зобов`язує позивача здійснити заходи щодо недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення, що також не відповідає нормативним вимогам щодо змісту висновку та не вирішує питання обґрунтованості та вмотивованості спірного висновку як акту індивідуальної дії.

Відповідач, зобов`язуючи позивача притягнути до відповідальності осіб, які вчинили порушення з метою недопущення порушень в майбутньому, не визначив передбачений законом спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про нечіткість та невизначеність висновку.

Разом з цим, притягнення до відповідальності не може вважатися конкретним способом усунення виявленого порушення, а за своєю суттю є санкцією (стягненням) за можливі порушення нормативних вимог при проведенні процедури закупівлі. Будь яких інших способів усунення можливих порушень процедури закупівлі висновок від 28.02.2025р. не містить, відтак переконаний, що оскаржуваний Висновок є протиправним та таким, що належить до скасування. Тому, позивач просив суд задовольнити позов у повному обсязі.

Ухвалою Закарпатського окружного адмііністративного суду від 21 березня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву.

Відповідачем було подано до суду відзив на позовну заяву. Відповідач зазначає, що за результатами моніторингу встановлено, порушення ДП «Ліси України» вимог пунктів 28 та 31 Особливостей №1178, що відображені у висновку про його результати, який оприлюднено в електронній системі закупівель відповідно до норм частини шостої статті 8 Закону №922 (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2024-12-05-015233-a). Відповідач зазначає, що позивач ніяк не мотивує, не заперечує встановлені у Висновку порушення законодавства, лише цитує запити та відповіді, які надані під час проведення моніторингу процедури закупівлі та які у вільному доступі завантажені в електронній системі закупівель, натомість заперечує обґрунтованість зобов`язання щодо їх усунення.

Відповідач вказує, що Держаудитслужба зазначила один із способів усунення виявленого порушення, який є чітким та зрозумілим і передбачає недопущення Замовником порушень, описаних у пункті 1 констатуючої частини оскаржуваного висновку, під час проведення процедур закупівель у майбутньому.

Визначений Держаудитслужбою у Висновку від 28.02.2025 захід щодо усунення порушень шляхом недопущення таких порушень надалі і є тим «конкретним способом усунення виявлених під час моніторингу порушень».

Вимога здійснити заходи щодо недопущення встановлених і описаних у пункті 1 констатуючої частини висновку порушень у подальшому відповідає статтям 2 та 5 Закону №2939, Закону №922 та спрямована на попередження і запобігання можливим порушенням законодавства у сфері закупівель надалі відповідно до мети моніторингу процедури закупівлі, що зазначена у пункті 14 частини першої статті 1 Закону №922.

Зазначений спосіб усунення виявлених порушень не створює негативних наслідків та не порушує наявних прав Позивача, а наголошує на дотриманні Позивачем законодавства у сфері публічних закупівель надалі.

Питання застосування Позивачем такого способу усунення виявлених під час моніторингу публічної закупівлі як «недопущення виявленого порушення у подальшому» неодноразово досліджувалось судами, у тому числі Верховним Судом.

На підставі викладеного Держаудитслужба вважає, що висновок про результати моніторингу цієї процедури закупівлі є таким, що відповідає вимогам чинного законодавства та підлягає виконанню з боку позивача, а позивачем не спростовано встановлених під час моніторингу публічної закупівлі UA-2024-12-05-015233-a порушень, які покладено у висновок Держаудитслужби від 28.02.2025, що є предметом даної судової справи. Тому, відповідач просив суд відмовити позивачу у задоволенні позову повністю.

Відповідно до положень ч.5 ст.262, ч.1 ст.263 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.

Суд зазначає, що судове рішення у справі, постановлене у письмовому провадженні, складено у повному обсязі відповідно до ч.4 ст.243 КАС України, з врахуванням положень ст.263 КАС України.

Згідно з ч.5 ст.250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, судом встановлено наступне.

Наказом голови Державної аудиторської служби України від 10.02.2025 року №44 «Про початок моніторингу процедур закупівель» постановлено розпочати моніторинг процедур закупівель відповідно до переліку, зокрема, ID UA-2024-12-05-015233-a (порядковий номер у Додатку 25).

За результатами моніторингу сформований «Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2024-12-05-015233-a», затверджений 28.02.2025 року (далі - Висновок), із зазначенням:

I. Вступна частина

Інформація про замовника: повне найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань; місцезнаходження: ДЕРЖАВНЕ СПЕЦІАЛІЗОВАНЕ ГОСПОДАРСЬКЕ ПІДПРИЄМСТВО «ЛІСИ УКРАЇНИ», 44768034, Україна, вул.Руставелі Шота, будинок 9А;

Інформація про предмет закупівлі: назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості мають зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності), а також його очікувана вартість:

Лот 1 Послуги з прибирання приміщень та миття вікон об`єктів філії «Карпатський лісовий офіс» Закарпатська область; 44727670.129999995 UAH, 90910000-9, ДК021, 459, послуга;

Лот - 2 Послуги з прибирання приміщень та миття вікон об`єктів філії «Карпатський лісовий офіс» Івано-Франківська область; 44727670.129999995 UAH, 90910000-9, ДК021, 459, послуга;

Лот - 3 Послуги з прибирання приміщень та миття вікон об`єктів філії «Карпатський лісовий офіс» Львівська область., 44727670.129999995 UAH, 90910000-9, ДК021, 459, послуга.

Інформація про оприлюднення: е333f07cacb048e3b2d58bfd3а911f76, 2024-12-05;

Застосована процедура закупівлі: Відкриті торги з особливостями;

Підстава здійснення моніторингу: Виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

Дата початку моніторингу: 11 лютого 2025 12:56;

ІІ. Констатуюча частина

1. Дата закінчення моніторингу процедури закупівлі та інформація про результати моніторингу процедури закупівлі в розрізі стадій проведення процедури закупівлі: Дата закінчення моніторингу: 28 лютого 2025 року;

Предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон) та Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року №1178 (в редакції станом на дату початку проведення торгів) (далі - Особливості), розгляду тендерних пропозицій, своєчасності укладання договорів про закупівлю та їх оприлюднення, відповідності умов договорів умовам пропозицій переможців.

Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель Державного спеціалізованого господарського підприємства «ЛІСИ УКРАЇНИ»; (далі - Замовник) на 2024 рік, оголошення про проведення відкритих торгів з особливостями, тендерну документацію зі змінами затверджену протоколом уповноваженої особи Замовника №2 від 05 грудня 2024 року, перелік змін до тендерної документації, реєстр пропозицій, протокол розкриття, тендерні пропозиції приватного підприємства «ЛПК ЗАХІД-ЛІС» (далі - ПП «ЛПК ЗАХІД-ЛІС» (лот 1), підприємства об`єднання громадян «СЕРВІС ЛЕНД»(лот 1 та лот 2) та товариства з обмеженою відповідальністю «ПММ-СЕРВІС» (далі - ТОВ «ПММ- СЕРВІС») (лот 3), протокол №10 від 20 грудня 2024 року про відхилення пропозиції учасника ПП «ЛПК ЗАХІД-ЛІС» (лот І), вимога про усунення невідповідностей учасника підприємства об`єднання громадян «СЕРВІС ЛЕНД» (лот 1 та лот 2), протоколи №20 та №21 від 24 грудня 2024 року про визначення учасника підприємства об`єднання громадян «СЕРВІС ЛЕНД» переможцем (лот 1 та лот 2 відповідно), повідомлення про намір укласти договір від 24 грудня 2024 року з підприємством об`єднання громадян «СЕРВІС ЛЕНД» (лот 1 та лот 2), договір від 08 січня 2025 року №08-01/3-2025-3 на суму 7099997,00 грн, без ПДВ з підприємством об`єднання громадян «СЕРВІС ЛЕНД» (лот 1) (далі - Договір лот 1), договір від 08 січня 2025 року на суму 12614215,84 грн, без ПДВ з підприємством об`єднання громадян «СЕРВІС ЛЕНД» (лот 2) (далі - Договір лот 2), вимога Замовника щодо обґрунтування аномально низької ціни учасником ТОВ «ПММ-СЕРВІС» (лот 3), протокол №11 від 20 грудня 2024 року про визначення учасника ТОВ «ПММ-СЕРВІС» переможцем (лот 3), повідомлення про намір умасти договір від 20 грудня 2024 року ТОВ «ПММ-СЕРВІС» (лот 3), договір від 02 січня 2025 №1-01/1-2025-3 на суму 6699000,00 грн, без ПДВ, з ТОВ «ПММ-СЕРВІС» (лот 3) (далі - Договір лот 3).

1. Відповідно до пункту 3 Особливостей Замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом. Пунктом 28 Особливостей визначено, що тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону з урахуванням цих Особливостей. У пункті 1 Розділу ІІІ «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації зі змінами зазначено, що: «Тендерні пропозиції подаються відповідно до порядку, завдання», до укладеного Договору за лотом 3, не містить інформації про обсяги надання послуг, саме: загальної площі, коефіцієнту заставленості, санітарних вузлів, вікон, пандусів, покриття підлоги.

Отже, за результатами проведення моніторингу процедури закупівлі установлено, що Замовником на порушення вимог пункту 18 Особливостей укладено Договір за лотом 3, умови якого відрізняються від оголошення про проведення відкритих торгів з особливостями, тендерної документації, проекту договору викладеним в додатку 4 до тендерної документації та змістом тендерної пропозиції за результатами електронного аукціону переможця (лот 3).

Враховуючи виявлене, Держаудитслужба 21.02.2025, звернулась через електронну систему закупівель до Замовника з метою отримання пояснення щодо відсутності у підпунктах 1.2.1 - 1.2.8 технічного завдання, що є додатком 1 до договору від 02.01.2025 №1-01/-2025-3 укладеного за лотом 3, інформації про обсяги надання послуг. На зазначений запит, Замовник надав пояснення: «Уповноваженою особою було виявлено технічну помилку. В оприлюдненому договорі помилково було підвантажено не правильний варіант Додатку 1 (технічного завдання) до договору...», завантажив протокол №2 щодо прийняття рішення уповноваженою особою від 24 лютого 2025 року про виправлення технічної помилки та оприлюднив оновлену версію Договору №1-01/1-2025-3 від 02.01.2025 (Договір лот 3) з додаток №1 «Технічне завдання», у підпунктах 1.2.1 - 1.2.8 якого вказав інформації про обсяги надання послуг, саме: загальної площі, коефіцієнту заставленості, санітарних вузлів, вікон, пандусів, покриття підлоги.

2. Висновок про наявність (із зазначенням переліку статей, пунктів нормативно-правових актів, що були порушені) або відсутність порушення, (порушень) законодавства: «За результатами аналізу питання щодо відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону та Особливостей встановлено порушення вимог пунктів 28 та 31 Особливостей. За результатами аналізу питань відповідності умов Договору умовам тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі встановлено порушення пункту 18 Особливостей. За результатами аналізу питань дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, розгляду тендерних пропозицій ПП «ЛПК ЗАХІД-ЛІС» (лот 1), підприємства об`єднання громадян «СЕРВІС ЛЕНД» (лот 1 та лот 2) та ТОВ «ПММ-СЕРВІС») (лот 3), своєчасності укладання договорів про закупізлю та їх оприлюднення - порушень не встановлено.».

3. Зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (у разі наявності таких порушень): З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Держаудитслужба зобов`язує здійснити заходи щодо недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.».

Не погоджуючись з Висновком контролюючого органу, позивач звернувся до суду з позовом.

Перевіривши правову та фактичну обґрунтованість мотивів, покладених суб`єктом владних повноважень в основу оскаржуваного рішення Висновку, на відповідність вимогам частини другої статті 2 КАС України, яка визначає, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку; суд зазначає таке.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» №2939-XII від 26.01.1993 (далі - Закон №2939-XII).

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначає Закон України «Про публічні закупівлі» №922-VIII від 25.12.2015 (далі - Закон №922-VIII).

Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування» затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості).

Згідно з частиною першою статті 1 Закону №2939-XII, здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до статті 2 Закону №2939-ХІІ, головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Статтею 5 Закону №2939-ХІІ визначено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Відповідно до пункту 14 частини першої статті 1 Закону №922-VIIІ, моніторинг процедури закупівлі це аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

У свою чергу, за змістом частини першої статті 8 Закону №922-VIII, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків;

2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю (частина друга статті 8 Закону №922-VIII).

Згідно з частиною третьою статті 8 Закону №922-VIII, повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Частиною четвертою статті 8 згаданого Закону встановлено, що строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

При цьому, протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.

Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі (частина п`ята статті 8 вказаного Закону).

Відповідно до частин шостої та сьомої статті 8 Закону №922-VIII, за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Зі змісту оскаржуваного Висновку вбачається, що за результатами моніторингу встановлено, що Замовник під час проведення процедури закупівлі порушив:

(1) за результатами аналізу питання щодо відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону та Особливостей встановлено порушення вимог пунктів 28 та 31 Особливостей;

(2) За результатами аналізу питань відповідності умов Договору умовам тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі встановлено порушення пункту 18 Особливостей.

Щодо оскаржуваного Висновку в частині порушення (1) «за результатами аналізу питання щодо відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону та Особливостей встановлено порушення вимог пунктів 28 та 31 Особливостей», судом встановлено таке.

У Висновку зазначено, що відповідно до пунктом 4 частини другої статті 8 Закону №922, для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступ центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Предметом аналізу процедури публічної закупівлі послуги з прибирання приміщень та миття вікон об`єктів філії (Карпатський лісовий офіс) були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону №922 та Особливостей №1178, розгляду тендерних пропозицій, своєчасності укладання договорів про закупівлю та їх оприлюднення, відповідності умов договорів умовам пропозицій переможців.

Під час моніторингу процедури публічної закупівлі послуги з прибирання приміщень та миття вікон об`єктів філії (Карпатський лісовий офіс) відповідачем проаналізовано: річний план закупівель Державного спеціалізованого господарського підприємства «ЛІСИ УКРАЇНИ» на 2024 рік, оголошення про проведення відкритих торгів з особливостями, тендерну документацію зі змінами затверджену протоколом уповноваженої особи Замовника №2 від 05 грудня 2024 року, перелік змін до тендерної документації, реєстр пропозицій, протокол розкриття, тендерні пропозиції приватного підприємства «ЛПК ЗАХІД-ЛІС» (далі - ПП «ЛПК ЗАХІДЛІС» (лот 1), підприємства об`єднання громадян «СЕРВІС ЛЕНД» (лот 1 та лот 2) та товариства з обмеженою відповідальністю «ПММ-СЕРВІС» (далі - ТОВ «ПММСЕРВІС») (лот 3), протокол №10 від 20 грудня 2024 року про відхилення пропозиції учасника ПП «ЛПК ЗАХІД-ЛІС» (лот 1), вимога про усунення невідповідностей учасника підприємства об`єднання громадян «СЕРВІС ЛЕНД» (лот 1 та лот 2), протоколи №20 та №21 від 24 грудня 2024 року про визначення учасника підприємства об`єднання громадян «СЕРВІС ЛЕНД» переможцем (лот 1 та лот 2 відповідно), повідомлення про намір укласти договір від 24 грудня 2024 року з підприємством об`єднання громадян «СЕРВІС ЛЕНД» (лот 1 та лот 2), договір від 08 січня 2025 року №08-01/3-2025-з на суму 7099997,00 грн., без ПДВ з підприємством об`єднання громадян «СЕРВІС ЛЕНД» (лот 1) (далі - Договір лот 1), договір від 08 січня 2025 року на суму 12614215,84 грн., без ПДВ з підприємством об`єднання громадян «СЕРВІС ЛЕНД» (лот 2) (далі - Договір лот 2), вимога Замовника щодо обґрунтування аномально низької ціни учасником ТОВ «ПММ-СЕРВІС» (лот 3), протокол №11 від 20 грудня 2024 року про визначення учасника ТОВ «ПММСЕРВІС» переможцем (лот 3), повідомлення про намір укласти договір від 20 грудня 2024 року ТОВ «ПММ-СЕРВІС» (лот 3), договір від 02 січня 2025 №1-01/1-2025-з на суму 6699000,00 грн. без ПДВ, з ТОВ «ПММ-СЕРВІС» (лот 3) (далі - Договір лот 3).

Відповідачем було встановлено, що тендерна документація складена без врахування змін до Особливостей, внесених Постановою №1069, та не відповідає нормам, встановленим пунктом 31 Особливостей, в результаті чого порушено пункт 28 Особливостей.

Частиною першою статті 22 Закону №922-VIII визначено, що Тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.

Відповідно до пункту 28 Особливостей, Тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону з урахуванням цих особливостей.

За приписами пункту 28 Особливостей, у тендерній документації зазначаються, зокрема:

Замовник в тендерній документації обов`язково зазначає інформацію про прийняття чи неприйняття до розгляду тендерної пропозиції, ціна якої є вищою, ніж очікувана вартість предмета закупівлі, визначена замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів.

Якщо замовник зазначає в тендерній документації про прийняття до розгляду тендерної пропозиції, ціна якої є вищою, ніж очікувана вартість предмета закупівлі, визначена замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів, він повинен зазначити про прийнятний відсоток перевищення ціни тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі над очікуваною вартістю предмета закупівлі, визначеної замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів.

Якщо замовник не зазначив про прийняття до розгляду тендерної пропозиції, ціна якої є вищою, ніж очікувана вартість предмета закупівлі, визначена замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів, та/або не зазначив прийнятний відсоток перевищення, або відсоток перевищення є більшим, ніж зазначений замовником в тендерній документації, то замовник відхиляє таку тендерну пропозицію відповідно до абзацу четвертого підпункту 2 пункту 44 цих особливостей.

У тендерній документації відомості, наведені у пункті 2 частини другої статті 22 Закону, визначаються відповідно до вимог, зазначених в абзацах шостому - восьмому цього пункту.

У тендерній документації зазначаються:

- один або кілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 Закону з урахуванням положень цих особливостей та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників процедури закупівлі установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством;

- підстави для відмови в участі у відкритих торгах, встановлені пунктом 47 цих особливостей, та інформація про спосіб підтвердження відсутності підстав для відхилення. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відсутність підстав для відхилення тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі та/або переможця, визначених пунктом 47 цих особливостей, у разі, коли така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації», та/або міститься у відкритих публічних електронних реєстрах, доступ до яких є вільним, та/або може бути отримана електронною системою закупівель шляхом обміну інформацією з іншими державними системами та реєстрами.

Для об`єднання учасників як учасника процедури закупівлі замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників об`єднання установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, визначеним пунктом 47 цих особливостей.

Тендерна документація повинна містити перелік документів та/або інформації, які подаються учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, та перелік документів та/або інформації, які подаються переможцем процедури закупівлі. Зазначені переліки оформляються як окремі додатки до тендерної документації.

Так, 23.10.2024 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Закону України «Про публічні закупівлі» щодо забезпечення оприлюднення замовниками в електронній системі закупівель інформації про ціни на матеріальні ресурси під час закупівель послуг з поточного ремонту та робіт з будівництва (прозоре будівництво)» №3988-IX від 19.09.2024, яким було зобов`язано замовників оприлюднювати в електронній системі закупівель інформацію про ціни на матеріальні ресурси під час закупівель. В результаті набрання чинності розглядуваного Закону частину 1 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» було доповнено абзацами наступного змісту: Невід`ємними додатками до договору про закупівлю послуг з поточного ремонту, робіт з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єкта будівництва є документи, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси. Невід`ємними додатками до договору про закупівлю послуг з поточного ремонту з розробленням проектної документації, робіт з будівництва об`єктів з розробленням проектної документації є документи, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси, що долучаються після складання договірної ціни, уточненої (узгодженої) відповідно до затвердженої проектної документації (затвердження проектної документації є обов`язковим, якщо це передбачено законодавством). З аналізу наведених норм вбачається, що публікувати додатки до договору про закупівлю з інформацією про ціни на матеріальні ресурси замовники зобов`язані при здійсненні наступних предметів закупівель: поточного ремонту; нового будівництва; реконструкції; капітального ремонту. Також пункти 10 і 11 частини першої статті 10 Закону було викладено в наступній редакції: 10) договір про закупівлю та всі додатки до нього (у тому числі документи, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси) у машинозчитувальному форматі (у разі оприлюднення договору про закупівлю, зазначеного в абзаці другому частини першої статті 41 цього Закону) - протягом трьох робочих днів з дня його укладення; 11) повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю та/або про ціни на матеріальні ресурси - протягом трьох робочих днів з дня: внесення змін до договору про закупівлю у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 41 цього Закону. До такого повідомлення додаються зміни до договору про закупівлю (у тому числі документи, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси, в разі зміни цін на них) у машинозчитувальному форматі (у разі внесення змін до договорів, зазначених в абзацах другому, третьому частини першої статті 41 цього Закону).

Згідно з пунктом 31 Особливостей тендерні пропозиції подаються відповідно до порядку, визначеного статтею 26 Закону, крім положень частин першої, четвертої, шостої та сьомої статті 26 Закону.

Тендерна пропозиція подається в електронній формі через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, у яких зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям (у разі їх (його) встановлення, наявність/відсутність підстав, установлених у пункті 47 цих особливостей і в тендерній документації, та шляхом завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації.

Тендерні пропозиції залишаються дійсними протягом зазначеного в тендерній документації строку, який у разі необхідності може бути продовжений.

До закінчення зазначеного строку замовник має право вимагати від учасників процедури закупівлі продовження строку дії тендерних пропозицій. Учасник процедури закупівлі має право:

- відхилити таку вимогу, не втрачаючи при цьому наданого ним забезпечення тендерної пропозиції;

- погодитися з вимогою та продовжити строк дії поданої ним тендерної пропозиції і наданого забезпечення тендерної пропозиції.

У разі необхідності учасник процедури закупівлі має право з власної ініціативи продовжити строк дії своєї тендерної пропозиції, повідомивши про це замовникові через електронну систему закупівель.

Враховуючи запит Держаудитслужби України замовником було підвантажено договори згідно закупівлі Послуги з прибирання приміщень та миття вікон об`єктів філії «Карпатський лісовий офіс» Лот 1: Послуги з прибирання приміщень та миття вікон об`єктів філії «Карпатський лісовий офіс» Закарпатська область, Лот 2 Послуги з прибирання приміщень та миття вікон об`єктів філії «Карпатський лісовий офіс» ІваноФранківська область, Лот 3 Послуги з прибирання приміщень та миття вікон об`єктів філії «Карпатський лісовий офіс» Львівська область код ДК 021:20-9: Послуги з прибирання», унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель: UA-2024-12-05-015233-a у машинозчитувальному форматі.

Суд погоджується з висновками контролюючого органу про те, що Тендерна документація складена без врахування змін до Особливостей, внесених Постановою Кабінету Міністрів України №1069 від 13.09.2024 року, разом з тим така документація, затверджена Протоколом №2 від 05.12.2024, передбачає подання пропозицій в електронній формі, включаючи заповнення обов`язкових полів та додавання файлів, що повністю відповідає як п.31 Особливостей, так і вимогам статті 26 Закону.

Щодо оскаржуваного Висновку в частині порушення (2) «за результатами аналізу питань відповідності умов Договору умовам тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі встановлено порушення пункту 18 Особливостей», суд зазначає наступне.

21.02.2025р. в електронній системі закупівель оприлюднено ще один запит відповідача про надання пояснень наступного змісту:

«У межах проведення моніторингу процедури закупівлі «Послуги з прибирання приміщень та миття вікон об`єктів філії (Карпатський лісовий офіс) у т.ч.: Лот 1 Послуги з прибирання приміщень та миття вікон об`єктів філії «Карпатський лісовий офіс» Закарпатська область (459 послуг); Лот - 2 Послуги з прибирання приміщень та миття вікон об`єктів філії «Карпатський лісовий офіс» Івано-Франківська область (459 послуг); Лот 3 Послуги з прибирання приміщень та миття вікон об`єктів філії «Карпатський лісовий офіс» Львівська область (459 послуг);» (інформацію опубліковано в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2024-12-05-015233-a) та відповідно до пунктів 6 та 11 статті 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», частини п`ятої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», підпунктів 2 та 9 пункту 6 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43, постала потреба в отриманні пояснень, інформації та відповідних документів, зокрема відповідач просив позивача надати пояснення щодо відсутності у підпунктах 1.2.1 - 1.2.8 технічного завдання, що є додатком 1 до договору від 02.01.2025 №1-01/-2025-з укладеного за лотом 3, інформації про обсяги надання послуг, а саме: загальної площі, коефіцієнту заставленості, санітарних вузлів, вікон, пандусів, покриття підлоги.

Враховуючи питання Держаудитслужби України Уповноваженою особою позивача було виявлено технічну помилку в Додатку 1 до договору від 02.01.2025 №1-01/-2025-з. У підпунктах 1.2.1 - 1.2.8 відсутнє технічне завдання, що є додатком 1 до договору від 02.01.2025 №1-01/-2025-з укладеного за лотом 3 та відсутня інформація про обсяги надання послуг, а саме: загальної площі, коефіцієнту заставленості, санітарних вузлів, вікон, пандусів, покриття підлоги як технічну помилку з урахуванням того, що в тендерній документації закупівлі Послуги з прибирання приміщень та миття вікон об`єктів філії «Карпатський лісовий офіс» за Лотом 3 Послуги з прибирання приміщень та миття вікон об`єктів філії «Карпатський лісовий офіс» Львівська область, код ДК 021:20-9: «Послуги з прибирання», унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель: UA-2024-12-05-015233-a, в Додатку 3 до Лоту 3 завантажено правильне технічне завдання з обсягами надання послуг, а саме: загальної площі, коефіцієнту заставленості, санітарних вузлів, вікон, пандусів, покриття підлоги, що і були основою для Додатку 1 до договору від 02.01.2025 №1-01/-2025-з.

З метою дотримання законодавства у сфері публічних закупівель, з метою недопущення порушень законодавства у сфері публічних закупівель та з метою усунення технічної помилки у частині помилкового оприлюднення в електронній системі закупівель не вірного Додатку 1 до договору від 02.01.2025 №1-01/-2025-з, а також у зв`язку з тим, що технічно відсутня можливість завантажити оновлену версію Договору №1-01/1-2025-з від 02.01.2025 року з правильним Додатком 1, Уповноваженою особою позивача було прийнято рішення оприлюднити правильний варіант Додатку 1 з договором №1-01/-2025-з від 02.01.2025 шляхом завантаження даного договору про закупівлю через функціонал електронної системи закупівель «Зміни до договору».

Сукупність описаних вище факторів й спричинили ситуацію коли Замовник допустився описки при підготовці Тендерної документації, яка не є суттєвою та не змінює основних вимог тендерної документації. Також дана описка ніяким чином не вплинула на хід закупівлі, жодних вимог від учасників усунути дану невідповідність не надходило.

Суд також зазначає, що нормами чинного законодавства, які регулюють питання здійснення публічних закупівель, визначені випадки, що стосуються допущення помилок в тендерній документації.

Так, відповідно до пункту 19 частини другої статті 22 Закону №922-VIII, у тендерній документації зазначаються такі відомості: опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Тобто, йдеться про можливі технічні помилки та описки, які допущені саме учасниками тендеру в тендерних пропозиціях, а не про помилки чи описки у затвердженій Замовником Тендерній документації.

Наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15 квітня 2020 року №710 (зареєстрований в Міністерстві юстиції України 29 липня 2020р. за №715/34998) затвердженоПерелік формальних помилок (далі - Перелік).

Відповідно до пункту 1 Переліку, інформація/документ, подана учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, містить помилку (помилки) у частині:

- уживання великої літери;

- уживання розділових знаків та відмінювання слів у реченні;

- використання слова або мовного звороту, запозичених з іншої мови;

- зазначення унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю - помилка в цифрах;

- застосування правил переносу частини слова з рядка в рядок;

- написання слів разом та/або окремо, та/або через дефіс;

- нумерації сторінок/аркушів (у тому числі кілька сторінок/аркушів мають однаковий номер, пропущені номери окремих сторінок/аркушів, немає нумерації сторінок/аркушів, нумерація сторінок/аркушів не відповідає переліку, зазначеному в документі).

Пунктами 2-12 Переліку визначено, що помилка, зроблена учасником процедури закупівлі під час оформлення тексту документа/унесення інформації в окремі поля електронної форми тендерної пропозиції (у тому числі комп`ютерна коректура, заміна літери (літер) та/або цифри (цифр), переставлення літер (цифр) місцями, пропуск літер (цифр), повторення слів, немає пропуску між словами, заокруглення числа), що не впливає на ціну тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі та не призводить до її спотворення та/або не стосується характеристики предмета закупівлі, кваліфікаційних критеріїв до учасника процедури закупівлі. Невірна назва документа (документів), що подається учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, зміст якого відповідає вимогам, визначеним замовником у тендерній документації. Окрема сторінка (сторінки) копії документа (документів) не завірена підписом та/або печаткою учасника процедури закупівлі (у разі її використання). У складі тендерної пропозиції немає документа (документів), на який посилається учасник процедури закупівлі у своїй тендерній пропозиції, при цьому замовником не вимагається подання такого документа в тендерній документації. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що не містить власноручного підпису уповноваженої особи учасника процедури закупівлі, якщо на цей документ (документи) накладено її кваліфікований електронний підпис. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що складений у довільній формі та не містить вихідного номера. Подання документа учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що є сканованою копією оригіналу документа/електронного документа. Подання документа учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, який засвідчений підписом уповноваженої особи учасника процедури закупівлі та додатково містить підпис (візу) особи, повноваження якої учасником процедури закупівлі не підтверджені (наприклад, переклад документа завізований перекладачем тощо). Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що містить (містять) застарілу інформацію про назву вулиці, міста, найменування юридичної особи тощо, у зв`язку з тим, що такі назва, найменування були змінені відповідно до законодавства після того, як відповідний документ (документи) був (були) поданий (подані). Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, в якому позиція цифри (цифр) у сумі є некоректною, при цьому сума, що зазначена прописом, є правильною. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції в форматі, що відрізняється від формату, який вимагається замовником у тендерній документації, при цьому такий формат документа забезпечує можливість його перегляду.

Відповідно до пункту 43 Особливостей якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.

Під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції та/або подання яких вимагається тендерною документацією, розуміється у тому числі відсутність у складі тендерної пропозиції інформації та/або документів, подання яких передбачається тендерною документацією (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції).

Невідповідністю в інформації та/або документах, які надаються учасником процедури закупівлі на виконання вимог технічної специфікації до предмета закупівлі, вважаються помилки, виправлення яких не призводить до зміни предмета закупівлі, запропонованого учасником процедури закупівлі у складі його тендерної пропозиції, найменування товару, марки, моделі тощо.

Суд зазначає, що рішення суб`єкта владних повноважень повинен відповідати критерію «Прийняття рішення, вчинення (невчинення) дії обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення або вчинення дії».

Цей критерій відображає принцип обґрунтованості рішення або дії. Він вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (далі - ЄКПЛ або Конвенція) та Протоколи до неї є частиною національного законодавства України відповідно до статті 9 Конституції України як чинний міжнародний договір, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Ратифікація Конвенції відбулася на підставі Закону України №475/97-ВР від 17.07.1997; Конвенція набула чинності для України 11.09.1997.

За приписами статті 8 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» №3477-IV від 23.02.2006, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Європейським Судом з прав людини у рішенні по справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), №37801/97, п.36, від 01 липня 2003 року, яке, відповідно до ч.1 статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», підлягає застосуванню судами як джерело права, вказано, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

У рішенні від 10 лютого 2010 року у справі «Серявін та інші проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується.

Прийняття рішення, вчинення (не вчинення) дії вимагає від суб`єкта владних повноважень діяти добросовісно, тобто з щирим наміром щодо реалізації владних повноважень та досягнення поставлених цілей і справедливих результатів, з відданістю визначеним законом меті та завданням діяльності, передбачувано, без корисливих прагнень досягти персональної вигоди, привілеїв або переваг через прийняття рішення та вчинення дії.

Відповідач посилається на загальну невідповідність тендерної документації вимогам закону. Проте аналіз змісту документації свідчить, що вона була складена відповідно до статті 22 Закону з урахуванням Особливостей: містила всі передбачені положення, не містила дискримінаційних вимог, була затверджена та оприлюднена належним чином.

Суд констатує, що оскільки Замовник виявив технічну помилку (оприлюднення некоректної версії додатку) та оперативно її виправив, що зафіксовано у Протоколі №2 від 24.02.2025. Помилка була технічного характеру, її виправлення не змінило змісту договору і не вплинуло на його відповідність тендерній пропозиції.

Суд враховує правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 17.08.2021 у справі №640/12345/21, відповідно до якої наявність формального порушення не є достатньою підставою для скасування результатів закупівлі, якщо це не вплинуло на її прозорість та конкурентність.

Відтак, суд додхить переконання, що Висновок Дерданої аудиторської служби України ґрунтується на формальних і неістотних недоліках, які не вплинули на результат процедури закупівлі, не спричинили обмеження конкуренції, не призвели до порушення прав учасників.

Щодо встановленого оскаржуваним Висновком зобов`язання «З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Держаудитслужба зобов`язує здійснити заходи щодо недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів», суд зазначає таке.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач зобов`язав здійснити заходи, направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущено порушення, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів

Як вже зазначено судом вище, у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 констатуючої частини форми висновку має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення (пункт 3 Розділу ІІІ Порядку №552).

Системний аналіз приписів Закону №922-VIII та розділу III Порядку №552, а також встановлених обставин справи дозволяє дійти висновку, що з метою виконання вимоги щодо обґрунтованості спірного висновку відповідачу не достатньо вказати у його змісті на факт відповідного правопорушення. Відповідач зобов`язаний навести опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу закупівлі, а також, у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, окремо зазначити структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку виявлені порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Разом з тим, оскаржуваний висновок за своїм змістом є рішенням суб`єкта владних повноважень, прийнятим в межах реалізації повноважень органу державного фінансового контролю, та визначає позивачу певні зобов`язання для виконання.

При цьому зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить про встановлення цього порушення і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.

Вищевказане узгоджується із правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постановах від 10 грудня 2019 року по справі №160/9513/18 та від 05 березня 2020 року по справі №640/467/19.

Висновок є індивідуально-правовим актом та породжує права і обов`язки для позивача, оскільки містить певні вимоги зобов`язального характеру, зокрема недопущення в подальшому порушень законодавства та оприлюднення через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття заходів.

Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), якого слід вжити уповноваженій особі Замовника для усунення порушень.

Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Зазначене є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акта індивідуальної дії.

Суд зазначає, що визначення контролюючим органом такого способу усунення виявлених порушень як «здійснення заходів із забезпечення в подальшому недопущення встановлених порушень» не вирішує питання обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії.

Відповідач, приймаючи акт індивідуальної дії зобов`язального характеру про необхідність усунення правопорушення, повинен визначити імперативний обов`язковий спосіб його усунення.

Однак, відповідач не конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач та не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність.

Визначене контролюючим органом у спірному висновку зобов`язання не містить конкретних заходів до виконання, тобто є неконкретизованим, у пункті 3 частини висновку не встановлено спосіб його виконання: він не містить визначення переліку конкретних дій, які саме необхідні вчинити позивачу, які конкретні заходи слід вжити задля усунення порушень, а також таке формулювання виключає можливість відстежити виконання визначеного зобов`язання.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина п`ята статті 242 КАС України).

Таким чином, Висновок є необґрунтованим і таким, що підлягає скасуванню.

За приписами статті 19 Конституції України від 28.06.1996 №254к/96-ВР, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідачем не доведено у повній мірі правомірності оскаржуваного рішення Висновку у порядку статті 77 КАС України, а тому заявлені позовні вимоги підлягають до задоволення.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

На користь позивача підлягає стягненню сума судового збору у розмірі 2422,40 грн, сплачена відповідно до квитанції від 07.03.2025 року №1586-5910-7070-3743.

Керуючись статями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» в особі філії «Карпатський лісовий офіс» державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» (вул. Руставелі Шота, буд. 9А, м. Київ, 01601, ) до Державної аудиторської служби України (вул. Петра Сагайдачного, буд. 4, м. Київ, ) про визнання протиправним та скасування висновку - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати Висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу закупівлі від 28.02.2025 року за результатами моніторингу процедури закупівлі UA-2024-12-05-015233-a, оприлюдненої державним спеціалізованим господарським підприємством «Ліси України» від 05.12.2024 року на закупівлю послуг з прибирання, код ДК 021:2015:90910000-9.

Стягнути на користь Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» в особі філії «Карпатський лісовий офіс» державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» (вул. Руставелі Шота, буд. 9А, м. Київ, 01601, ) суму судового збору у розмірі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) грн. 40 (сорок) коп. за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Державної аудиторської служби України (вул. Петра Сагайдачного, буд. 4, м. Київ, ).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

СуддяЯ. М. Калинич