Справа № 260/4841/25
Суддя: Калинич Я.М.
Дата ухвалення: 2025-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

16 червня 2025 рокум. Ужгород№ 260/4841/25

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Калинич Я.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на службі, -

В С Т А Н О В И В:

13 червня 2025 року до Закарпатського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, у якій позивач просить суд:

1. Визнати протиправними і скасувати наказ ГУНП в Закарпатській області від 05 травня 2025 року №72о/с в частині, що стосуються позивача ОСОБА_1 .

2. Визнати протиправними і скасувати наказ ГУНП в Закарпатській області від 21 травня 2025 року №81о/с в частині, що стосуються позивача ОСОБА_1 .

3. Визнати протиправними і скасувати наказ ГУНП в Закарпатській області №1392 від 21 травня 2025 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП в Закарпатській області» в частині, що стосуються позивача ОСОБА_1 .

4. Поновити позивача ОСОБА_1 на службі у розпорядженні ГУНП в Закарпатській області з 21 травня 2025 року до 02 травня 2026 року.

5. Допустити виконання рішення в частині поновлення позивача на службі у розпорядженні ГУНП в Закарпатській області з 21 травня 2025 року до негайного виконання.

Відповідно до пунктів 3, 6 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Частиною 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позовна заява не відповідає ч.3 ст.161 КАС України, оскільки до неї не додано документа про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У позовній заяві представник вказує, що позивач звільнений від сплати судового збору на підставі пп.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», згідно з яким від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі. Про інші підстави для звільнення позивача від сплати судового збору суд не повідомлялось.

Отже, згідно з п.п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» позивач звільнений від сплати судового збору в частині позовних вимог про поновлення його на службі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Натомість від сплати судового збору за решту позовних вимог (визнання протиправними та скасування наказів) позивач не звільнений.

Даний висновок відповідає правовій позиції Великої Палати Верховного Суду в ухвалах від 21.12.2018 у справі №9901/419/18 та від 06.04.2018 у справі №800/395/17.

З 01.01.2025 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановлено в розмірі 3028,00 грн.

Відповідно до абз.2 ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову: немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, позивачу за вимогу - визнати протиправними та скасувати накази Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 05 травня 2025 року №72о/с та №1392 від 21 травня 2025 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП в Закарпатській області», слід сплатити судовий збір у розмірі 2422,40 грн. (1211,20 грн. х 2).

Для сплати судового збору для звернення до Закарпатського окружного адміністративного суду встановлені наступні реквізити: отримувач коштів - ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37975895; банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - UA4007493; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу *; 101; _____(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ____(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Закарпатський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до ч.9 ст.160 КАС України у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Так, відповідно до ч.1 ст.24 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, на яку посилається сам позивач, поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення протягом місяця з дня його виконання (реалізації) шляхом подання рапорту до прямого керівника особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, а також шляхом звернення до суду в установленому порядку.

Згідно частини 2 ст.24 Дисциплінарного статуту Національної поліції України розгляд рапорту про незгоду з дисциплінарним стягненням здійснюється протягом 30 календарних днів з дня його реєстрації в органі поліції шляхом проведення перевірки викладених у рапорті фактів та обставин, що, на думку поліцейського, не були враховані під час проведення службового розслідування та під час прийняття рішення про застосування до нього дисциплінарного стягнення.

Згідно частин 1-3 ст.2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України за своїм службовим становищем поліцейські можуть бути керівниками або підлеглими стосовно інших поліцейських.

Керівник - це службова особа поліції, наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю.

Керівник, якому поліцейський підпорядкований за службою, у тому числі тимчасово, є прямим керівником для нього. Найближчий до підлеглого прямий керівник є безпосереднім керівником.

Відповідно до частин 1-4 ст.20 Дисциплінарного статуту Національної поліції України повноваження щодо застосування дисциплінарних стягнень мають керівники в межах, визначених цим Статутом.

Міністр внутрішніх справ України уповноважений застосовувати дисциплінарні стягнення, визначені цим Статутом, до заступників керівника Національної поліції України та порушувати перед Кабінетом Міністрів України питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності керівника Національної поліції України.

Керівник Національної поліції України уповноважений застосовувати дисциплінарні стягнення, передбачені цим Статутом, до всіх поліцейських.

Інші керівники застосовують дисциплінарні стягнення в межах повноважень, визначених керівником Національної поліції України.

З аналізу ст.ст.2, 20 Дисциплінарного статуту Національної поліції України випливає, що дисциплінарна влада (право на застосування дисциплінарного стягнення) залежить від посади керівника, і оскаржити застосоване до поліцейського дисциплінарне стягнення відповідно до ч.1 ст.24 вказаного Статуту він може до прямого керівника особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення.

Разом з тим, позивач у поданій позовній заяві не зазначає відомостей про те чи скористався він правом на оскарження спірного наказу в порядку визначеному Дисциплінарним статутом Національної поліції України.

Відповідно до статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст.160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки можуть бути усунені, у п`ятиденний строк з дня вручення даної ухвали для усунення недоліків шляхом подання до суду:

- оригіналу документа про сплату судового збору на суму 2422,40 грн.,

- надати відомості про те чи скористався позивач правом на оскарження спірного наказу в порядку визначеному Дисциплінарним статутом Національної поліції України.

Керуючись статтями 160 - 162, 169, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на службі - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Матеріали відносно усунення недоліків позовної заяви у цій справі необхідно подати безпосередньо до канцелярії Закарпатського окружного адміністративного суду чи засобами підсистеми Електронний суд.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Я. М. Калинич