Справа № 320/29479/23
Суддя: Горобцова Я.В.
Дата ухвалення: 2025-06-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 червня 2025 року Київ справа №320/29479/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Горобцової Я.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Печерського району м. Києва до Північного офісу Держаудитслужби про визнання протиправною та скасування вимоги,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Комунальне підприємство по утриманню зелених насаджень Печерського району м. Києва (далі також КП УЗН Печерського району, підприємство, позивач) з позовом до Північного офісу Держаудитслужби (далі також відповідач), в якому позивач просить суд:

- визнати протиправними та скасувати вимоги, що викладені в пунктах 2, 3, 5, 8, 9 резолютивної частини листа Північного офісу Держаудитслужби від 11 липня 2023 року №262608-14/5056-2023 «Щодо усунення порушень законодавства».

В обґрунтування позовних вимог зазначено про те, що пункти 32, 3, 5, 8, 9 вимоги про усунення виявлених ревізією порушень від 11 липня 2023 року №262608-14/5056-2023 є протиправними та підлягають скасуванню, через те, що не підтверджуються нормативно, не відповідають дійсним обставинам справи та не враховують поданих підприємством під час ревізії заперечень.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 03 жовтня 2023 року відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Заперечуючи проти заявлених позовних вимог відповідач, у наданому суду відзиві наголошує, що за результатами проведеної ревізії, встановлено ряд порушень чинного законодавства, тому, з метою усунення встановленого порушення та попередження їх виникнення в подальшому, керуючись Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контрою в Україні» та Порядком проведення інспектування Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, Північним офісом Держаудитслужби було направлено позивачу Вимогу щодо усунення виявлених ревізією порушень законодавства від 11 липня 2023 року №262608-14/5056-2023.

Також Північний офіс Держаудитслужби, зазначає, що всі порушення, які викладені у листі-вимозі, відповідають вимогам нормативних документів, шо регламентують роботу Держаудитслужби, та зазначені в акті ревізії.

Такі твердження відповідача спростовані позивачем у наданій суду відповіді на відзив.

Відповідачем подано клопотання про розгляд справи №320/29479/23 за правилами загального позовного провадження.

Вирішуючи подане відповідачем клопотання, суд виходить з наступного.

Частиною 2 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також КАС України) визначено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Так, за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (частина 4 статті 257 КАС України).

Предметом розгляду даної справи є частково протиправна, на думку позивача, вимога відповідача щодо усунення порушень законодавства. Тобто, дана справа не належить до переліку, визначеного частиною 4 статті 257 КАС України.

Таким чином відсутні підстави для розгляду справи №320/29479/23 за правилами загального позовного провадження.

Згідно з ч. 1 статті 260 КАС України, питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Суд зазначає, що згідно з ухвалою про відкриття провадження у цій справі сторонам була надана можливість повною мірою скористатися своїми процесуальними правами, у тому числі, але не виключно, надати суду відзив на позовну заяву, відповідь на відзив, заперечення, пояснення з приводу заявлених позовних вимог, а також докази, які заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи.

Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог КАС України.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

При цьому, практика Європейського суду з прав людини (далі також ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті п. 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі також Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Ахеп v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява №64336/01). Так, y випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання відповідача.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до п. 1.2.5.1 Плану проведення заходів державного фінансового контролю Північного офісу Держаудитслужби на І квартал 2023 року, посадовими особами відповідача проведено планову ревізію окремих питань фінансово-господарської діяльності КП УЗН Печерського району за період з 01 січня 2020 року по 31 грудня 2022 року, за результатами якої складено акт ревізії від 29 травня 2023 року № 08-30/225 (далі також акт ревізії).

Акт ревізії підписано 01 червня 223 року із запереченнями, на які надіслано обґрунтовані висновки.

З метою усунення встановлених в акті ревізії порушень та попередження їх виникнення в подальшому, Північним офісом Держаудитслужби було направлено позивачу вимогу від 11 липня 2023 року №262608-14/5056-2023 «Щодо усунення порушень законодавства», в якій викладено суть та суми порушень, час на їх усунення та роз`яснено наслідки її невиконання.

Позивач не погоджується із пунктами 2, 3, 5, 8, 9 оскаржуваної вимоги та вважає їх безпідставними та необґрунтованими.

Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі також Закон № 2939-XII).

Відповідно до норм статті 2 Закону №2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року № 43, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі - Положення № 43), визначено, що Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Підпунктом 3 пункту 4 Положення № 43 закріплено, що Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Згідно з пунктом 7 Положення № 43 Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Відповідно до змісту пункту 2 Порядку проведення інспектування Державною фінансовою інспекцією, її територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 квітня 2006 року № 550 в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі - Порядок № 550) інспектування полягає у документальній і фактичній перевірці певного комплексу або окремих питань фінансово-господарської діяльності об`єкта контролю і проводиться у формі ревізії, яка повинна забезпечувати виявлення фактів порушення законодавства, встановлення винних у їх допущенні посадових і матеріально відповідальних осіб.

Пунктами 4, 5 Порядку № 550 передбачено, що планові та позапланові виїзні ревізії проводяться органами державного фінансового контролю відповідно до Закону № 2939-XII та цього Порядку.

Планові виїзні ревізії проводяться відповідно до планів проведення заходів державного фінансового контролю, затверджених в установленому порядку, позапланові виїзні ревізії - за наявності підстав, визначених Законом № 2939-XII.

За приписами частини 1 статті 4 Закону № 2939-XII інспектування здійснюється органом державного фінансового контролю у формі ревізії та полягає у документальній і фактичній перевірці певного комплексу або окремих питань фінансово-господарської діяльності підконтрольної установи, яка повинна забезпечувати виявлення наявних фактів порушення законодавства, встановлення винних у їх допущенні посадових і матеріально відповідальних осіб. Результати ревізії викладаються в акті.

У силу норм підпунктів 16, 23 пункту 6 Положення № 43 Держаудитслужба для виконання покладених на неї завдань має право, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства; у разі виявлення збитків, завданих державі чи підприємству, установі, організації, що контролюється, визначати їх розмір в установленому законодавством порядку.

Вказані положення кореспондуються з пунктами 7 та 10 статті 10 Закону № 2939, за приписами яких, органу державного фінансового контролю надається право: пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства; звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

У частині 2 статті 15 Закону № 2939 закріплено, що законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов`язковими для виконання службовими особами об`єктів, що контролюються.

Згідно з пунктом 50 Порядку № 550 за результатами проведеної ревізії у межах наданих прав органи державного фінансового контролю вживають заходів для забезпечення:

притягнення до адміністративної, дисциплінарної та матеріальної відповідальності винних у допущенні порушень працівників об`єктів контролю; порушення перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства; звернення до суду в інтересах держави щодо усунення виявлених ревізією порушень законодавства з питань збереження і використання активів, а також стягнення у дохід держави коштів, одержаних за незаконними договорами, без встановлених законом підстав або з порушенням вимог законодавства; застосування заходів впливу за порушення бюджетного законодавства.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 8 Закону № 2939 орган державного фінансового контролю здійснює державний фінансовий контроль та контроль за: виконанням функцій з управління об`єктами державної власності; цільовим та ефективним використанням коштів державного і місцевих бюджетів; цільовим використанням і своєчасним поверненням кредитів (позик), одержаних під державні (місцеві) гарантії; достовірністю визначення потреби в бюджетних коштах при складанні планових бюджетних показників; відповідністю взятих бюджетних зобов`язань розпорядниками бюджетних коштів відповідним бюджетним асигнуванням, паспорту бюджетної програми (у разі застосування програмно-цільового методу у бюджетному процесі); веденням бухгалтерського обліку, а також складанням фінансової і бюджетної звітності, паспортів бюджетних програм та звітів про їх виконання (у разі застосування програмно-цільового методу у бюджетному процесі), кошторисів та інших документів, що застосовуються в процесі виконання бюджету; станом внутрішнього контролю та внутрішнього аудиту у розпорядників бюджетних коштів; усуненням виявлених недоліків і порушень.

З наведеного слідує, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за використанням коштів державного і місцевого бюджету та у разі виявлення порушень законодавства пред`являти обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких порушень.

Вимога про усунення порушень спрямована на коригування роботи підконтрольної організації та приведення її у відповідність із вимогами законодавства, є обов`язковою до виконання. Стосовно відшкодування виявлених збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, то про їх наявність може бути зазначено у вимозі, але вони не можуть бути примусово стягнуті шляхом вимоги, оскільки такі збитки відшкодовуються у добровільному порядку або шляхом звернення органу державного фінансового контролю до суду з відповідним позовом.

Спірна в частині вимога контролюючого органу, є індивідуально-правовим актом і в силу закону є обов`язковою до виконання підконтрольною установою, якому вона адресована.

Окрім того, правова природа письмової вимоги контролюючого органу породжує правові наслідки (зокрема обов`язки) для свого адресата, відтак, наділена рисами правового акту індивідуальної дії, і такий акт може бути предметом судового контролю в порядку адміністративного судочинства у разі звернення із відповідним позовом.

Аналогічний правовий висновок викладено Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 21 листопада 2018 року у справі № 820/3534/16.

З наявної в матеріалах справи вимоги від 11 липня 2023 року № 262608-14/5056-2023 «Щодо усунення порушень законодавства» вбачається, що загалом ревізією встановлено порушень на загальну суму 2 189 762, 95 грн, в тому числі тих, що призвели до витрат фінансових (матеріальних) ресурсів 2 041 563, 22 грн, інших порушень фінансової дисципліни на суму 148 199, 73 грн, з яких:

1) в порушення частини 4 статті 20 Бюджетного кодексу України (далі також БК України), пунктів 7, 9 Порядку складання, розгляду, затвердження та основні вимоги до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2002 року № 228 (далі також Порядок № 228), підприємством здійснено нарахування та виплату заробітної плати працівникам, які виконували роботи згідно договорів підряду чи договорів надання послуг іншим суб`єктам господарювання, за рахунок коштів загального фонду місцевого бюджету, отриманих як фінансування на забезпечення виконання своїх функцій згідно бюджетної програми по КПКВ 4516030 «Організація благоустрою населених пунктів» (загальний фонд) за КЕКВ 2610 «Субсидії та поточні трансферти підприємствам (установам, організаціям)» без відновлення касових видатків, що призвело до покриття за рахунок бюджетних коштів витрат підприємства на госпрозрахункову діяльність на загальну суму 879 566,07 грн, та, як наслідок, до втрати коштів місцевим бюджетам на вказану суму;

2) в порушення вимог пунктів 9, 20, 22, 29 Порядку № 228 підприємством завищено потребу в бюджетних асигнуваннях, яку профінансовано, та отримані кошти в сумі 598 500,0 грн перераховано ТОВ «КРАМАР ЕКО» у якості оплати вартості послуг з вивезення та утилізації опалого листя, в той час як такі послуги на закріпленій території та при наявності власної техніки здійснює КП УЗН Печорського району. Зазначене призвело до втрати коштів загального фонду місцевого бюджету на суму 598 500, 00 грн;

3) в порушення частини 4 статті 20 БК України, пунктів 7, 9 Порядку № 228, підприємством здійснено виплату винагороди по договорах цивільно-правового характеру у березні 2022 року за рахунок коштів місцевого бюджету без відновлення касових видатків загальної фонду кошторису по КПКВК 4516030 «Організація благоустрою населених пунктів», що призвело до покриття за рахунок коштів загального фонду місцевого бюджету витрат підприємства, пов`язаних з госпрозрахунковою діяльністю, на загальну суму 206 180, 00 грн, та, як наслідок, до втрати коштів загального фонду місцевого бюджету на вказану суму;

4) в порушення статті 15 Закону України «Про оплату праці», статті 98 Кодексу законів про працю України, статті 9 Закону України «Про колективні договори і угоди» від 01.07.1993 № 3356 та пункту 2.6.22 Колективного договору, у березні 2020 року виплату премії працівникам до Дня працівників ЖКГ здійснено не за рахунок коштів підприємства, а за рахунок бюджетних коштів, без відновлення касових видатків загального фонду кошторису по КПКВК 4516030 «Організація благоустрою населених пунктів», що призвело до покриття за рахунок коштів загального фонду місцевого бюджету витрат підприємства на виплату премії працівникам до професійного свята (з урахуванням ЄСВ) на загальну суму 184 600, 00 грн, та, як наслідок, до втрат загального фонду місцевого бюджету на вказану суму;

5) в порушення статті 15 Закону України «Про оплату праці», статті 9 Закону України «Про колективні договори і угоди» від 01.07.1993 № 3356 пункту 19 Методичних рекомендацій щодо організації матеріального стимулювання праці працівників підприємств і організацій, затверджених Наказом Міністерства праці та соціальної політики України від 29 січня 2003 року № 23, в період з червня 2020 року по січень 2021 року двом працівникам кошторисно-договірного відділу нараховано та виплачено надбавку за виконання функцій уповноважених осіб, відповідальних за організацію та проведення процедур закупівель, що не передбачено умовами Колективного договору, на загальну суму 67 220, 11 грн, та, відповідно, зайво перераховано єдиного соціального внеску на суму 14 788, 42 грн, що призвело до втрат фінансових ресурсів місцевим бюджетом, з якого здійснювалось фінансування видатків на оплату праці (КПКВК 4516030 «Організація благоустрою населених пунктів» за КЕКВ 2610 «Субсидії та поточні трансферти підприємствам») на загальну суму 82 008, 53 гривень;

6) в порушення пункту 33 П(С)БО 7 та пункту 3 розділу II Наказу від 22.11.2007 № 200 «Про організацію бухгалтерського обліку та облікової політики» станом на 31 грудня 2022 року на балансі підприємства обліковуються об`єкти основних засобів, які не відповідають критеріям визнання активом та не придатні для використання у господарській діяльності, що призвело до завищення балансової вартості основних засобів підприємства на загальну суму 141 199, 73 гривень;

7) в порушення пункту 3 Положення про порядок складання річного фінансового плану підприємством, організацією, установою, що належить до комунальної власності територіальної громади м. Києва, та господарським товариством, у якому є частка майна комунальної громади м. Києва в розмірі не менше 30%, затвердженого Розпорядженням КМДА від 01.11.2001 № 2323, фактично підприємством протягом 2021 року та 2022 року здійснено витрати на аудиторські послуги понад обсяги, затверджені фінансовими планами в загальній сумі 7,0 тис. грн, що призвело до незаконних видатків, які не призвели до втрат.

Враховуючи викладене, Північний офіс Держаудитслужби вимагає у позивача:

1. Розглянути результати ревізії та питання щодо притягнення у порядку, встановленому законодавством, до відповідальності працівників КП УЗН Печерського району, які допустили встановлені ревізією порушення (позивачем не оскаржується вказана вимога).

2. Забезпечити поновлення касових видатків за рахунок власних коштів підприємства на суму 879 566, 07 грн та/або повернення на рахунок місцевого бюджету використаних коштів, в порядку відповідно до Положення про організацію бухгалтерського обліку і звітності виконання державного та місцевих бюджетів в органах Державного казначейства України, затвердженого наказом Держказначейства від 28 листопада 2000 року №119.

3. Забезпечити поновлення касових видатків за рахунок власних коштів підприємства на суму 206 180, 00 грн та/або повернення на рахунок місцевого бюджету використаних коштів, в порядку відповідно до Положення про організацію бухгалтерського обліку і звітності виконання державного та місцевих бюджетів в органах Державного казначейства України, затвердженого наказом Держказначейства від 28 листопада 2000 року №119.

4. Забезпечити поновлення касових видатків за рахунок власних коштів підприємства на суму 184 600, 00 грн та/або повернення на рахунок місцевого бюджету використаних коштів, в порядку відповідно до Положення про організацію бухгалтерського обліку і звітності виконання державного та місцевих бюджетів в органах Державного казначейства України, затвердженого наказом Держказначейства від 28 листопада 2000 року №119 (позивачем не оскаржується вказана вимога).

5. Забезпечити відшкодування на користь підприємства втрат фінансових ресурсів на загальну суму 82 008, 53 грн, заподіяних внаслідок виплати працівникам КП УЗН Печерського району надбавки за виконання функцій уповноважених осіб відповідальних за організацію та проведення процедур закупівель, всупереч умовам Колективного договору, відповідно до норм статей 130-136 КЗпП України.

6. Забезпечити повернення до місцевого бюджету сум зайво нарахованої заробітної плати в сумі 70,41 тис. грн, відшкодованих в ході ревізії шляхом утримання із заробітної плати працівників (позивачем не оскаржується вказана вимога).

7. Вжити вичерпних заходів відповідно до пункту 8 Порядку списання об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Києва, затвердженого Рішенням Київської міської ради від 27 вересня 2018 року № 1536/5600 щодо отримання погодження на списання не придатних для використання транспортних засобів в кількості 7 од. загальною вартістю 141 199, 73 гривень (позивачем не оскаржується вказана вимога).

8. З метою недопущення у подальшому втрати коштів місцевого бюджету та отримання фінансування у завищеному розмірі, забезпечити обґрунтований розрахунок потреби в бюджетних асигнуваннях на виконання функцій, передбачених бюджетною програмою за відповідними КПКВ, КЕКВ.

9. З метою недопущення в подальшому перевищення витрат на аудиторські послуги понад визначені фінансовим планом, витрати проводити на підставі економічно-обґрунтованих розрахунків та виключно в межах затвердженого фінансового плану підприємства, а також забезпечити своєчасне внесення змін до фінпланів.

На переконання позивача встановлені в ході ревізії порушення є надуманими та такими, що не відповідають дійсності з огляду на дотримання підприємством вимог чинного законодавства, а тому спірна вимога в частині пунктів 2, 3, 5, 8, 9 резолютивної частини підлягає скасуванню.

Відповідно до частин 1-4 статті 20 БК України, у бюджетному процесі програмно-цільовий метод застосовується на рівні державного бюджету та на рівні місцевих бюджетів.

Особливими складовими програмно-цільового методу у бюджетному процесі є бюджетні програми, відповідальні виконавці бюджетних програм, паспорти бюджетних програм, результативні показники бюджетних програм.

Бюджетні програми формуються головними розпорядниками бюджетних коштів під час складання Бюджетної декларації (прогнозу місцевого бюджету) та проекту бюджету на плановий бюджетний період з урахуванням планів діяльності на середньостроковий період, прогнозних та програмних документів економічного і соціального розвитку.

Відповідальний виконавець бюджетних програм визначається головним розпорядником бюджетних коштів за погодженням з Міністерством фінансів України (місцевим фінансовим органом). Відповідальним виконавцем бюджетних програм може бути головний розпорядник бюджетних коштів за бюджетними програмами, виконання яких забезпечується його апаратом, та/або розпорядник бюджетних коштів нижчого рівня, який забезпечує виконання бюджетних програм у системі головного розпорядника.

Відповідальний виконавець бюджетних програм у процесі їх виконання забезпечує цільове та ефективне використання бюджетних коштів протягом усього строку реалізації відповідних бюджетних програм у межах визначених бюджетних призначень.

Пунктами 7 та 9 Порядку № 228 передбачено, що за обсягом наданих повноважень розпорядники поділяються на головних розпорядників та розпорядників нижчого рівня. Головний розпорядник за бюджетними програмами, виконання яких забезпечується його апаратом, та/або розпорядник нижчого рівня, який забезпечує виконання бюджетних програм у системі головного розпорядника, може бути відповідальним виконавцем бюджетних програм (далі - відповідальний виконавець).

Розпорядник нижчого рівня - розпорядник, який у своїй діяльності підпорядкований відповідному головному розпоряднику та (або) діяльність якого координується через нього.

Відповідальні виконавці, розпорядники нижчого рівня, до сфери управління яких належать інші розпорядники нижчого рівня (одержувачі), а також відокремлені структурні підрозділи розпорядників (одержувачів), що не мають статусу юридичної особи, в процесі складання, розгляду, затвердження та виконання кошторисів застосовують положення цього Порядку, визначені для головних розпорядників.

Відокремлені структурні підрозділи розпорядника (одержувача), що не мають статусу юридичної особи, відомості щодо яких внесені до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань у порядку, визначеному законодавством, застосовують положення цього Порядку, визначені для розпорядника нижчого рівня (одержувача).

Одержувач використовує бюджетні кошти відповідно до вимог бюджетного законодавства на підставі плану використання бюджетних коштів, що містить розподіл бюджетних асигнувань.

Критеріями визначення одержувача для здійснення заходів бюджетної програми є:

досвід роботи за відповідним профілем не менше двох років та наявність відповідної кваліфікації з урахуванням напряму чи заходу бюджетної програми;

виробничий потенціал і показники виробничої діяльності, науково-технічної бази (у разі потреби);

наявність бездефіцитного фінансового плану на поточний рік, фінансово-економічного розрахунку (обґрунтування) здійснення заходів бюджетної програми;

незбиткова діяльність одержувача за останні два роки, відсутність простроченої заборгованості за наданими банками кредитами;

співвідношення вартості робіт, послуг та їх якості;

застосування договірних умов.

Критерії визначення одержувача можуть не застосовуватися до комунальних підприємств, яким надається фінансова підтримка для стабілізації фінансового стану підприємства.

У разі отримання бюджетних коштів одержувачем платежі здійснюються з рахунка, відкритого в установленому порядку в органах Казначейства, якщо інше не передбачено законодавством.

Одержувачем не може бути суб`єкт господарювання, громадська чи інша організація, яку визнано в установленому порядку банкрутом, стосовно якої порушено справу про банкрутство чи яка перебуває в стадії ліквідації, крім вугледобувних підприємств, щодо яких введено процедуру розпорядження майном.

Матеріалами справи встановлено, що КП УЗН Печерського району є одержувачем бюджетних коштів (загальний та спеціальний фонд) за КПКВК 2816030 «Організація благоустрою населених пунктів».

Відповідно до пункту 4.1. Статуту КП УЗН Печерського району, основною метою і предметом його діяльності є утримання в належному стані парків, скверів, зелених насаджень вздовж бульварів, вулиць та інших зелених насаджень загального користування, здійснення всього комплексу робіт по озелененню, догляду за зеленими насадженнями та їх охороні і захисту на закріпленій за Підприємством території; виконання усіх видів робіт, включених до планів; санітарне прибирання території закріплених об`єктів зеленого господарства.

Загальна площа зелених насаджень, закріплених за КП УЗН Печерського району станом на 01 січня 2022 року та 31 грудня 2022 року складає 321,1141 га. У зону обслуговування підприємства входять: 4 парки площею 185,3041 га, 26 скверів - 7,19 га, 6 бульварів - 14,28 га, 1 площа - 1,54 га, 5 схилів - 34,43 га, інші впорядковані зелені насадження - 12,22 га, вуличні насадження - 59,02 га, транспортні розв`язки - 7,13 га.

Структура Підприємства складається з:

- 10 виробничих дільниць, в тому числі 8 територіальних дільниць зеленого господарства, які забезпечують виконання комплексу робіт з благоустрою та озеленення (утримання в належному стані парків, скверів, зелених насаджень вздовж бульварів, вулиць та інших зелених насаджень загального користування);

- 3 виробничих відділи, в тому числі: відділ по утриманню зелених насаджень - виконання робіт по знесенню дерев, корчуванню пнів, викошуванню газонів; відділ з благоустрою (мобільна бригада (добова); відділ головного механіка - водії автотранспортних засобів, трактористи, екскаваторники, ремонтники.

Виконання всього комплексу робіт з благоустрою, озеленення та догляду за зеленими насадженнями району, проводиться наступними працівниками: озеленювачами, водіями, трактористами, спеціалістами ремонтно-будівельної дільниці.

Видатки на виплату заробітної плати на нарахування на неї працівникам підприємства зайнятих в комплексі робіт з благоустрою, озеленення та догляду за зеленими насадженнями району, які відповідно до функціональних обов`язків та завдань, виконували відповідні роботи, проводилися за рахунок коштів місцевого бюджету, отриманих Підприємством на забезпечення виконання своїх функцій згідно Статуту, по КПКВ 2816030 «Організація благоустрою населених пунктів» (загальний та спеціальний фонд).

Підприємство є фаховим, має всі потужності комплексного, як літнього, так і зимового утримання зелених насаджень, для виконання даних робіт є власна матеріально-технічна база, яка включає в себе: оранжерею, парники, розсадник, дільницю відкритого ґрунту, складські приміщення, спеціалізовану автотранспортну техніку, техніку малої механізації.

Загальна кількість комунальної автотехніки підприємства, задіяної до виконання комплексу робіт по догляду, озелененню та благоустрою Печерського району становить 55 одиниць, в т.ч. трактори: МТЗ 82-4 од, Foton - 1 од, КИЙ 14102М - 1 од; поливо-миючі автомобілі - 3 од; тракторні причепи - 9 од; екскаватори Борекс - 2 од; навантажувач МКСМ - 1 од, кран - маніпулятор - 2 од, сміттєвози ЗІЛ та МАЗ - 2 од; мікроавтобус Форд - 1 од та інша техніка.

У ході ревізії встановлено, що з метою утримання в належному стані закріпленої за підприємством території, КП УЗН Печерського району проводилось прибирання території від сміття, його вивезення та утилізація, вигрібання опалого листя восени та весною в парках та скверах на територіях зелених насаджень вздовж вулиць та проспектів.

Згідно наданої до ревізії інформації встановлено, що на підприємстві наявна техніка в кількості 6 одиниць, яка використовувалася для вивезення опалого листя. Упродовж періоду серпень-грудень 2022 року зазначеною технікою вивезено опалого листя загальним об`ємом 1840 м. куб.

Планом використання бюджетних коштів на 2022 рік, який затверджений директором КП УЗН Печерського району Білим І.М. та погоджений заступником начальника Житлово-комунального господарства та будівництва Печерської районної в місті Києві державної адміністрації Л. Полтораченко 13 січня 2022 року, затверджено бюджетних асигнувань загального фонду місцевого бюджету на 2022 рік по КПКВ 4516030 «Організація благоустрою населених пунктів» за КЕКВ 2610 «Субсидії та поточні трансферти підприємствам (установам, організаціям)» на загальну суму 75 692,87 тис. гривень.

Відповідно до плану використання бюджетних коштів загального фонду бюджету по КПКВ 4516030 на 2022 рік - «Організація благоустрою населених пунктів» передбачено видатки на оплату праці з нарахуваннями (72 408,23 тис. грн), оплату товарів і послуг (крім комунальних) - на суму 1 534,64 грн, оплата комунальних послуг та енергоносіїв - 1 750,00 тис. гривень.

Згідно з помісячним планом використання бюджетних коштів на 2022 рік, затвердженим 18 жовтня 2022 року начальником Управління екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) О. Возним по КПКВ 2816030 «Організація благоустрою населених пунктів» за КЕКВ 2610 «Субсидії та поточні трансферти підприємствам (установам, організаціям)» на загальну суму в сумі 68 172,93 тис. грн (за період з квітня по грудень 2022 року).

Відповідно до Довідки про зміни до плану використання бюджетних коштів на 2022 рік по КПКВ 2816030 № 5 від 22 листопада 2022 року за КЕКВ «Оплата інших послуг (крім комунальних)», затверджено додаткові видатки в сумі 600 000,00 гривень.

Між КП УЗН Печерського району та ТОВ «КРАМАР ЕКО» укладено Договір про закупівлю послуг за кошти бюджету міста Києва від 20 грудня 2022 року № 20/12/2022/1, відповідно до умов якого, Виконавець зобов`язується у 2022 році надати Замовникові послуги за ДК 021:2015 код 90510000-5 Утилізація/ видалення сміття та поводження зі сміттям (Послуги з вивозу опалого листя гілля), а Замовник - прийняти і оплатити такі послуги згідно Акту виконаних робіт.

Пунктом 1.2 Договору визначено, що Виконавець повинен надати Послуги особисто.

Вартість послуг визначена пунктом 2.2 Договору в сумі 598 500,00 грн з ПДВ.

Порядок розрахунків визначено пунктом 4.1 Договору, за рахунок коштів місцевого бюджету протягом 30 днів після отримання послуг на підставі Актів наданих послуг відповідно до частини 1 статті 49 БК України.

Згідно Кошторису, що є Додатком до Договору № 20/12/2022/1, кількість послуг з утилізації та вивезення опалого листя складає 1 330 куб. м., ціна послуги - 450,00 грн з ПДВ, загальна вартість послуг - 598 500,00 гривень.

Згідно з Актом надання послуг від 26 грудня 2022 року № 3926, підписаний та затверджений в двосторонньому порядку директором Товариства Кузьменком Ю.П. - зі сторони Виконавця та представником КП УЗН Печерського району головним інженером КП УЗН Печерського району Кондрацьким О.М. - зі сторони Замовника, відповідно до якого ТОВ «КРАМАР ЕКО» виконані наступні роботи (надані такі послуги): утилізація та вивезення опалого листя в кількості 1 330 куб. м. на загальну суму 598 500,00 грн з ПДВ.

Відповідно до даних бухгалтерського обліку підприємства, розрахунки з ТОВ «КРАМАР ЕКО» проведені в повному обсязі.

У ході ревізії встановлено, що перерахування коштів ТОВ «КРАМАР ЕКО» в сумі 598 500, 00 грн за послуги для благоустрою території: вивезення та утилізація опалого листя, здійснювалося згідно Плану використання бюджетних коштів (з урахуванням внесених протягом року змін) на 2022 рік, який затверджений директором КП УЗН Печерського району м. Києва Білим І.М. та погоджений Начальником Управління екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) Возним О. по КПКВ 2816030 «Організація благоустрою населених пунктів» (загальний фонд) за КЕКВ 2240 «Оплата послуг (крім комунальних)».

Тобто, позивачем здійснено оплату послуг за вивезення та утилізацію опалого листя іншому суб`єкту господарювання, а саме ТОВ «КРАМАР ЕКО» за рахунок коштів місцевого бюджету (загальний фонд), отриманих як фінансування на забезпечення виконання своїх функцій згідно Статуту, основною метою та предметом якого є утримання в належному стані парків, скверів, зелених насаджень вздовж бульварів, вулиць та інших зелених насаджень загального користування, здійснення повного комплексу робіт по озелененню, догляду за зеленими насадженнями на закріпленій території, а також при наявності власної техніки, яка використовувалася для вивезення опалого листя (упродовж періоду серпень-грудень 2022 року, підприємством вивезено загальний об`єм 1840 м. куб.).

Отже, враховуючи функціональні обов`язки та фаховість підприємства, при наявності трудових ресурсів, виробничих потужностей та власної техніки, яка використовувалася для вивезення опалого листя, при відсутності обґрунтованої розрахункової потреби та з недотриманням режиму економії, підприємством позивача за рахунок додатково отриманих бюджетних асигнувань сплачено послуги ТОВ «КРАМАР ЕКО» за вивезення та утилізацію опалого листя на загальну суму 598 500,00 грн з ПДВ.

Враховуючи зазначене, зміни до Плану використання бюджетних коштів в частині збільшення асигнувань на оплату послуг з вивезення та утилізації опалого листя внесено з порушенням вимог п. п. 9, 20, 22, 29 Порядку № 228, що призвело до завищення потреби в бюджетних асигнуваннях, яку профінансовано, та, як наслідок, до зайвого виділення бюджетних коштів на вказану суму.

На переконання суду, висновки відповідача в цій частині є обґрунтованими та законними, на противагу чому, позивачем не доведено у чому саме полягає помилковість висновків акта ревізії в цій частині та вихід за межі повноважень відповідачем, з огляду на що, судом не приймаються до уваги посилання позивача в цій частині в якості таких, що дають підстави для протиправності вимоги в цій частині.

Так, актом ревізії, зокрема, встановлено що КП УЗН Печерського району, в порушення частини 4 статті 20 БК України, пунктів 7, 9 Порядку № 228, за рахунок коштів загального фонду місцевого бюджету міста Києва за КПКВК 4516030 «Організація благоустрою населених пунктів» здійснено виплату винагороди по 23-ти договорах цивільно-правового характеру за березень 2022 року, утримань з винагороди по договорах ЦПХ та нарахованого ЄСВ, загалом на суму 206,18 тис. грн, а не за рахунок власних коштів, отриманих від господарської діяльності. Відновлення касових видатків загального фонду кошторису підприємством не проводилось.

Позивачем в 2021 році, в порушення вимог частини 4 статті 20 БК України, пунктів 7, 9 Порядку № 228, здійснено нарахування та виплату заробітної плати працівникам, які виконували роботи згідно договорів підряду чи договорів надання послуг іншим суб`єктам господарювання, за рахунок коштів загального фонду місцевого бюджету, отриманих як фінансування на забезпечення виконання своїх функцій згідно бюджетної програми по КПКВ 4516030 «Організація благоустрою населених пунктів» (загальний фонд) за КЕКВ 2610 «Субсидії та поточні трансферти підприємствам (установам, організаціям)» без відновлення касових видатків, що призвело до покриття за рахунок бюджетних коштів витрат підприємства на госпрозрахункову діяльність на загальну суму 879 566, 07 гривень.

Упродовж 2021 року підприємством здійснювалось поповнення вкдаду на депозитний рахунок відкритий в AT КБ «Приватбанк» із коштів поточного рахунку відкритий в AT КБ «Приватбанк». Так, за 2021 рік перераховано з поточного рахунку на депозитний рахунок перераховано - 2 393,69 тис. грн, з них - 1 500,0 тис. грн у грудні 2021 року.

Відповідно до частини 3 статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», відповідальність за організацію бухгалтерського обліку та забезпечення фіксування фактів здійснення всіх господарських операцій у первинних документах, збереження оброблених документів, регістрів і звітності протягом встановленого терміну, але не менше трьох років, несе уповноважений орган (посадова особа), який здійснює керівництво підприємством, або власник відповідно до законодавства та установчих документів.

Відповідне порушення допущено директором підприємства Білим І.М., та головним бухгалтером Олійник Н.О., якими підписано платіжні доручення на перерахунок коштів з бюджетного рахунку, а не з коштів підприємства.

Судом встановлено, що між Центральним парком культури і відпочинку м. Києва (далі - Замовник) в особі генерального директора Сауляка А.О. та КП УЗН Печерського району (далі - Виконавець) в особі директора Білого І.М. укладено Договір про надання послуг від 07 лютого 2022 року № 1-07.02, предметом якого є надання Виконавцем Замовникові послуг з комплексного прибирання та утримання території Центрального парку культури і відпочинку м. Києва, «Хрещатий парк», «Маріїнський парк», «Міський сад», територія Зеленого театру та об`єктів розташованих на їх території» (ДК 021:2015- 90910000-9 Послуги з прибирання) (далі - Послуги).

Для виконання обумовлених у вказаному договорі Послуг, Виконавцем укладено 23 договори цивільно-правового характеру з фізичними особами.

Виплата винагороди по вказаних ЦПХ здійснена КП УЗН Печерського району відповідно до Актів приймання наданих послуг (виконаної роботи) за березень 2022 року, в тому числі за роботи, що пов`язані з допомогою оборонцям міста при встановленні оборонних споруд і засобів, що не передбачалися умовами їх договорів, та були здійснені на підставі Акту від 12 березня 2022 року і Протоколу засідання комісії від 30 березня 2022 року. Виплата винагороди по вказаних ЦПХ здійснена за рахунок коштів загального фонду місцевого бюджету за КПКВК 4516030 «Організація благоустрою населених пунктів» КЕКВ 2610 «Субсидії та поточні трансферти підприємствам (установам, організаціям)».

При цьому, згідно з даними бухгалтерського обліку УЗН Печерського району по рах. 361.1 Виконавцем (КП УЗН Печерського району) надано послуг Центральному парку культури і відпочинку м. Києва з комплексного прибирання та утримання території по Договору від 07 лютого 2022 року № 1-07.02 на загальну суму 1 516 046,51 грн, а Замовником (Центральним парком культури і відпочинку м. Києва) оплачено вартість наданих послуг в повному обсязі на суму 1 516 046,51 гривень.

Однак, при отриманні Підприємством доходів за надані Послуги по Договору від 07 лютого 2022 року №1-07.02, Підприємством не проведено відновлення касових видатків загального фонду кошторису, використаних на оплату праці по договорах ЦПХ.

При цьому, КП УЗН Печерського району, як одержувач бюджетних коштів, уповноважений розпорядником бюджетних коштів на здійснення заходів, передбачених бюджетною програмою, та отримує на їх виконання кошти бюджету.

Планом використання бюджетних коштів на 2022 рік, який затверджений директором КП УЗН Печерського району Білим І.М. та погоджений та погоджений заступником начальника Житлово-комунального господарства та будівництва Печерської районної в місті Києві державної адміністрації Л. Полтораченко 13 січня 2022 року, затверджено бюджетних асигнувань загального фонду місцевого бюджету на 2022 рік по КПКВ 4516030 «Організація благоустрою населених пунктів» за КЕКВ 2610 «Субсидії та поточні трансферти підприємствам (установам, організаціям)».

Відповідно до плану використання бюджетних коштів загального фонду бюджету по КПКВ 4516030 на 2022 рік - «Організація благоустрою населених пунктів» передбачено видатки на оплату праці з нарахуваннями працівникам підприємства, які зайняті в комплексі робіт з благоустрою, озеленення та догляду за зеленими насадженнями району.

Згідно наказу Головного управління з питань майна від 14 лютого 2002 року № 21 «Про закріплення основних фондів комунальної власності територіальної громади міста Києва та Розпоряджень КМДА за КП по утриманню зелених насаджень Печерського району закріплено на праві повного господарського відання основні фонди, в тому числі об`єкти благоустрою зеленого господарства в Печерському районі міста Києва.

При цьому території Центрального парку культури і відпочинку м. Києва, «Хрещатий парк», «Маріїнський парк», «Міський сад», територія Зеленого театру та об`єктів розташованих на їх території не відносяться до об`єктів благоустрою, які закріплені за УЗНП Печорського району, а отже витрати на обслуговування зазначених територій не передбачені бюджетною програмою.

Прибирання зазначених територій здійснювалось виключно на договірних засадах та з метою отримання прибутку, оплата за надані послуги Замовником проведена в повному обсязі.

Таким чином, виплата винагороди по договорах ЦПХ за березень 2022 року за рахунок коштів місцевого бюджету, а не за рахунок власних коштів підприємства, без відновлення касових видатків загального фонду кошторису, є порушенням, яке призвело до покриття за рахунок коштів загального фонду місцевого бюджету витрат КП УЗН Печерського району, пов`язаних з госпрозрахунковою діяльністю, на загальну суму 206 180,00 грн (в т. ч. виплата винагороди за виконану роботу - 136 045, 00 грн; утримання: військовий збір - 2 535, 00 грн, податок на доходи 30 420, 0 грн; ЄСВ на суму винагороди - 37 180, 00 грн), та, як наслідок, до втрати коштів загального фонду місцевого бюджету на вказану суму.

Так само, суд погоджується з висновком відповідача про те, що в порушення частини 4 статті 20 БК України, пунктів 7, 9 Порядку №228, позивачем здійснено нарахування та виплату заробітної плати працівникам, які виконували роботи згідно договорів підряду чи договорів надання послуг іншим суб`єктам господарювання, за рахунок коштів загального фонду місцевого бюджету, отриманих як фінансування на забезпечення виконання своїх функцій згідно бюджетної програми по КПКВ 4516030 «Організація благоустрою населених пунктів» (загальний фонд) за КЕКВ 2610 «Субсидії та поточні трансферти підприємствам (установам, організаціям)» без відновлення касових видатків, що призвело до покриття за рахунок бюджетних коштів витрат підприємства на госпрозрахункову діяльність на загальну суму 879 566,07 грн, та, як наслідок, до втрати коштів місцевим бюджетам на вказану суму. Доводи, покладені позивачем в основу вимог в цій частині, не знайшли свого підтвердження під час розгляду даного спору та не спростовують пункт вимоги в цій частині.

Під час ревізії було встановлено, що в період з червня 2020 року по січень 2021 року заступнику начальника кошторисно-договірного відділу ОСОБА_1 та начальнику кошторисно-договірного відділу ОСОБА_2 зайво нараховано та виплачено надбавку за виконання функцій уповноважених осіб, відповідальних за організацію та проведення процедур закупівель, в загальній сумі 67 220, 11 грн, та, відповідно, зайво перераховано єдиного соціального внеску на суму 14 788, 42 грн, що призвело до втрат фінансових ресурсів Підприємства та, відповідно, до втрат загального фонду місцевого бюджету, з якого здійснювалось фінансування видатків на оплату праці (КПКВК 4516030 «Організація благоустрою населених пунктів» за КЕКВ 2610 «Субсидії та поточні трансферти підприємствам») на загальну суму 82 008, 53 гривень.

У своєму позові КП УЗН Печерського району зазначає, що вказаним вище працівникам було нараховано та виплачено не надбавку, а доплату за суміщення процесій, що свідчить про відсутність порушення статті 15 Закону України «Про оплату праці», статті 9 Закону України «Про колективні договори і угоди» від 01.07.1993 № 3356 пункту 19 Методичних рекомендацій щодо організації матеріального стимулювання праці працівників підприємств і організацій, затверджених Наказом Міністерства праці та соціальної політики України від 29 січня 2003 року № 23.

Суд не погоджується із вказаними твердження позивача з огляду на наступне.

Відповідно до положень статті 105 Кодекс законів про працю України, працівникам, які виконують на тому ж підприємстві, в установі, організації поряд з своєю основною роботою, обумовленою трудовим договором, додаткову роботу за іншою професією (посадою) або обов`язки тимчасово відсутнього працівника без звільнення від своєї основної роботи, провадиться доплата за суміщення професій (посад) або виконання обов`язків тимчасово відсутнього працівника.

Розміри доплат за суміщення професій (посад) або виконання обов`язків тимчасово відсутнього працівника встановлюються на умовах, передбачених у колективному договорі.

Суміщення професій (посад) дозволяється, як правило, в межах тієї ж категорії персоналу, до якої відноситься даний працівник. При виконанні робіт за суміщенням працівникові встановлюються доплати до основної заробітної плати.

Тобто головною передумовою суміщення професій (посад) є наявність вакансії суміщуваної професії (посади) в штатному розписі.

Верховний Суд у постанові від 14 листопада 2018 року у справі № 804/3583/17 зробив такі висновки:

«суміщення професій/посад розцінюється як виконання працівником на тому ж підприємстві поряд із основною роботою, встановленою його трудовим договором, додаткової роботи за іншою професією (посадою).

Водночас, слід зауважити, що суміщення професій (посад) має такі особливості: робота за другою посадою не відображається в табелі обліку використання робочого часу; друга посада залишається вакантною; для допущення працівника до роботи за суміщенням посад, за загальним правилом, достатньо подання заяви працівником та видачі керівником наказу про суміщення; окремий трудовий договір не укладається, запис у трудову книжку про суміщення не вноситься; порядок оплати праці встановлюється на підставі положень колективного договору та вказується у наказі про суміщення; оплата роботи за другою посадою на законодавчому рівні класифікується як надбавка до заробітної плати…

Міністерством праці та соціальної політики України у листі від 19 квітня 2011 року № 126/06/186-11 було роз`яснено, що виконання обов`язків тимчасово відсутнього працівника без звільнення працівника від своїх основних обов`язків - це заміна працівника, відсутнього у зв`язку з хворобою, відпусткою (без звільнення від основних трудових обов`язків), коли працівник поряд із своєю основною роботою виконує обов`язки тимчасово відсутнього працівника. При цьому призначення працівника виконуючим обов`язки за вакантною посадою не допускається.

Отже, виконання обов`язків тимчасово відсутнього працівника характеризується так:

- виконання додаткових обов`язків у цьому разі означає фактичну заміну працівника, тимчасово відсутнього з причин, які дозволяють зберігати за відсутнім працівником місце роботи (відрядження, відпустка тощо);

- поряд з виконанням додаткових функцій працівник продовжує виконувати свою основну роботу, яка передбачена трудовим договором;

- виконання додаткових обов`язків відбувається протягом його робочого дня, який встановлений умовами укладеного з ним трудового договору;

- виконання додаткових обов`язків оформлюється наказом керівника підприємства про покладання додаткових функцій з виконання обов`язків тимчасово відсутнього працівника;

- призначення працівника виконуючим обов`язки тимчасово відсутнього працівника здійснюється за згодою працівника, якого призначають;

- відповідно до статті 105 КЗпП України працівнику також провадиться доплата за виконання обов`язків тимчасово відсутнього працівника;

- порядок оплати праці встановлюється на підставі положень колективного договору та вказується у відповідному наказі».

Таким чином, доводи позивача про встановлення заступнику начальника кошторисно-договірного відділу ОСОБА_1 та начальнику кошторисно-договірного відділу ОСОБА_2 доплат за суміщення професій (посад) або виконання обов`язків тимчасово відсутнього працівника є безпідставними.

При цьому, у період з червня 2020 року по січень 2021 року Колективним договором на 2017-2019 роки, який діяв в 2020 році (до реєстрації 21 грудня 2020 року Колективного договору на 2020-2022 роки) встановлення доплати за виконання функцій уповноваженої особи не передбачено; протягом 2020 року зміни до Колективного договору в частині встановлення доплат за виконання функцій уповноваженої особи не вносились та не реєструвались.

Лише на підставі змін до Колективного договору на 2020-2022 роки від 17 грудня 2020 року реєстраційний № 27 за покладення функцій уповноваженої особи, що є відповідальною за організацію та проведення процедур закупівель, встановлено доплату в розмірі до 50% посадового окладу відповідно до Переліку доплат і надбавок, що мають галузевий характер.

Відтак, суд погоджується із висновком відповідача у частині встановлення порушення неправомірного нарахування та виплати надбавки за виконання функцій уповноважених осіб відповідальних за організацію та проведення процедур закупівель в загальній сумі 67 220, 11 грн, що не передбачено Колективним договором, та, відповідно, зайво перераховано єдиного соціального внеску на суму 14 788, 42 грн, що призвело до втрат фінансових ресурсів Підприємства та, відповідно, до втрат загального фонду місцевого бюджету, з якого здійснювалось фінансування видатків на оплату праці (КПКВК 4516030 «Організація благоустрою населених пунктів» за КЕКВ 2610 «Субсидії та поточні трансферти підприємствам») на загальну суму 82 008, 53 грн.

Згідно пункту 3 Розпорядження КМДА від 01 листопада 2001 року №2323 керівникам підприємств, установ та організацій, що належать до комунальної власності територіальної громади міста Києва забезпечити своєчасне виконання Положення про порядок складання річного фінансового плану підприємством, організацією, установою, що належить до комунальної власності територіальної громади міста Києва, та господарським товариством, у якому є частка майна комунальної власності територіальної громади міста Києва в розмірі не менше як 30%, у подальшому спрямовувати їх діяльність на виконання річних фінансових планів з метою отримання запланованої на рік суми чистого прибутку, при цьому не припускаючись витрат невиробничого характеру, не передбачених річними фінансовими планами.

Однак, підприємством упродовж 2021 та 2022 років здійснено витрати на оплату аудиторських послуг в обсягах, які перевищують суми затверджені фінансовим планом, тобто які не передбачені фінансовими планами, а саме: 5 000, 00 грн - в 2021 році та 2 000, 00 грн - в 2022 році.

Доводи позивача, наведені у позові про те, що на момент укладання договору розцінки на аудиторські послуги вже були вищими, що призвело до незначного збільшення витрат не спростовують тверджень відповідача про порушення пункту 3 Розпорядження КМДА від 01 листопада 2001 року №2323, що призвело до незаконних видатків.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку про те, що порушення, які викладені у листі-вимозі в оскаржуваній частині, відповідають вимогам нормативних документів, шо регламентують роботу Держаудитслужби, та зазначені в акті ревізії.

Судом не було встановлено належних та достатніх підстав для визнання протиправними та скасування пунктів 2, 3, 5, 8, 9 резолютивної частини листа Північного офісу Держаудитслужби від 11 липня 2023 року №262608-14/5056-2023 «Щодо усунення порушень законодавства».

Відповідно до статті 244 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:

1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до положень частин 1 та 2 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За наслідком здійснення аналізу оскаржуваної в частині вимоги на відповідність наведеним вище критеріям, суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, дійшов висновку про те, що заявлені позовні вимоги не підлягають задоволенню, оскільки така вимога відповідає наведеним у частині 2 статті 2 КАС України критеріям.

Враховуючи вимоги статті 139 КАС України, розподіл судових витрат судом не здійснюється.

Керуючись статтями 9, 14, 73 - 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255, 295 КАС України, суд

в и р і ш и в:

В задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Я.В. Горобцова

Горобцова Я.В.