Справа № 320/23491/23
Суддя: Лисенко В.І.
Дата ухвалення: 2025-06-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 червня 2025 року м.Київ №320/23491/23

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Лисенко В.І., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Державної установи "Національний інститут серцево-судинної хірургії імені М.М. Амосова Національної академії медичних наук України" до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась Державна установа "Національний інститут серцево-судинної хірургії імені М.М. Амосова Національної академії медичних наук України" з позовом до Східного офісу Держаудитслужби, у якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби від 30 червня 2023 року про результати моніторингу закупівлі №UА-2023-16-012192-а.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 30.06.2023 відповідачем у справі в електронній системі закупівель оприлюднено висновок про результати моніторингу закупівлі №UA-2023-03-16-012192-а, оголошеної позивачем. У відповідності до висновку про результати моніторингу закупівлі відповідачем встановлено порушення позивачем вимог п.39 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі" на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою КМУ від 12.10.2022 №1178 (далі - Особливості), абзацу 3 пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі" від 25.12.2022 №922-УІІІ та п.41 Особливостей. Позивач вважає такий висновок відповідача необґрунтованим та протиправним, оскільки п.39 Особливостей передбачає право замовника звернутися за підтвердженням інформації, наданої учасником процедури закупівлі, до органів державної влади, підприємств, установ, організацій відповідно до їх компетенції. Позивач звертає увагу на те, що замовник при оприлюднені інформації про закупівлю обрав код 33140000-3 медичні матеріали, з вищенаведених обставин, що повністю відповідає порядку визначення предмету закупівлі, порядку оприлюднення інформації про закупівлю та найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі, у зв`язку з чим висновки відповідача щодо порушення порядку оприлюднення інформації про закупівлю є помилковими. Отже, за вказаних обставин, позивач вважає, що висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу закупівлі є протиправним та підлягає скасуванню.

Ухвалою суду відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін.

Відповідачем подано відзив на позовну заяву, у якому зазначено про те, що учасником на вимогу замовника, у тендерній документації, надані документи що підтверджують введення в обіг/застосування згідно чинного законодавства, а саме документ-висновок Технічної експертизи №4/7- 1436.2/2015 від 23.11.2015, який є невід`ємною частиною висновку державної санітарно-епідеміологічної експертизи від 22.05.2019, у якому зазначено, що країни походження матеріалів, з яких виготовляються комплекти у тому числі росія та білорусія. Разом з цим відповідно до змісту пункту 3.1 розділу V Тендерної документації замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли учасник пропонує в тендерній пропозиції товари походженням з російської федерації/республіки білорусь. Таким чином на підставі абзацу 3 пункту 1 частини 1 статті 31 Закону №922 та згідно з п.41 Особливостей, тендерна пропозиція ТОВ "ТРИФАРМ" підлягала відхиленню. У зв`язку з тим, що тендерною документацією прямо передбачена заборона учаснику пропонувати та використовувати товари країна походження яких є російська федерація або республіка білорусь, замовник встановивши такі невідповідності повинен був відхилити тендерну пропозицію відповідно до п.41 Особливостей або розмістити повідомлення про усунення виявлених невідповідностей відповідно до ч.16 ст. 29 Закону № 922. За результатами моніторингу встановлено, що під час розміщення та оприлюднення інформації щодо предмета закупівлі (оголошення про проведення відкритих торгів) Замовником не зазначено коду товару, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі, чим порушено вимоги пункту 14 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі №1082 (далі -Порядок) та пункту 24 Особливостей в частині зазначення коду товару чи послуги, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі. Як вбачається з Порядку №1082 в оголошенні, зазначається інформація зокрема: назва товару чи послуги кожної номенклатурної позиції, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі. Проте, Порядок №1082 не містить такого визначення номенклатурної позиції предмета закупівлі як узагальнення номенклатурних позицій предмета закупівлі. Враховуючи вищевикладене, позивач повинен був деталізувати коди що найбільше відповідають назві кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі в оголошенні про відкриті торги, відповідно до законодавства.

Позивачем подано відповідь на відзив, у якій зазначено аналогічні пояснення тим, що викладені в обґрунтування позовних вимог.

Відповідачем подано заперечення на відповідь на відзив позивача.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

16 березня 2023 року в електронній системі закупівель Prozorro Державною установою «Національний інститут серцево-судинної хірургії ім. М.М.Амосова Національної академії медичних наук України» було опубліковано оголошення про проведення відкритих торгів UA-2023-03-16-012192-а: Вироби медичного призначення (коди згідно НК 024:2019 - 61938 - Набір одягу хірургічний; 35557 - Простирадло для столу для огляду / терапевтичних процедур, одноразового використання; 18094 Лицева маска для захисту дихальних шляхів). Код за ДК 021-2015: 33140000-3 - Медичні матеріали.

На основі пропозицій учасників було обрано компанію з пропозицією найнижчої ціни закупівлі - ТОВ «Трифарм» (), з якою 06 квітня 2023 року позивач уклав Договір №65ВМП.

06 червня 2023 року в електронній системі закупівель Prozorro опубліковано наказ Управління Східного офісу Держаудитслужби № 138 про початок моніторингу закупівлі UA-2023-03-16-012192-а.

Згідно з наказом відповідача №138, підставою проведення закупівлі є виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

30 червня 2023 відповідачем в електронній системі закупівель Prozorro оприлюднено висновок про результати моніторингу закупівлі UA-2023-03-16-012192-а, відповідно до якого в результаті моніторингу встановлено порушення, а саме: порушення вимог пункту 39 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 р. № 1178 (далі - Особливості), абзацу 3 пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2022 922-VIII (далі за текстом - Закон №922) та п.41 Особливостей. За результатом аналізу питання оприлюднення інформації про закупівлю встановлено порушення вимоги пункту 14 Порядку №1082 та пункту 24 Особливостей.

Відповідно до п.3 висновку відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором від 06.04.2023 №65ВМП через укладання додаткової угоди та оприлюднення інформації та/або документів, що свідчать про вжиття заходів.

Позивач вважаючи висновок Східного офісу Держаудитслужби необґрунтованим, помилковим та таким, що не відповідає фактичним обставинам і підлягає скасуванню, звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що склались між сторонами, суд зазначає про таке.

За приписами ст. 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26 січня 1993 року № 2939-XII (далі - Закон №2939-ХІІ).

Відповідно до частин першої, другої статті 1 Закону №2939-ХІІ здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у/ сфері державного фінансового контролю (далі - орган - державного фінансового контролю). Орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією, України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України.

Головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності, у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні (частина перша статті 2 Закону №2939-ХІІ).

Положеннями частин другої, третьої статті 2 Закону №2939-ХІІ визначено, що державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі. Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування установлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до статті 5 Закону №2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України. Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року №43 (далі - Положення №43 в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Згідно з підпунктом 3 пункту 4 Положення №43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Пунктом 7 Положення встановлено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Отже, Державна аудиторська служба України безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи відповідно до ст.5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому ст.8 Закону №922-VIII.

Закон України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року №922-VІІІ (далі - Закон №922-VІІІ) визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад.

Пунктом 14 частини першої статті 1 Закону №922-VІІІ визначено, що моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 затверджено «Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування» (далі - Особливості), пунктом 23 яких визначено, що моніторинг відкритих торгів здійснюється Держаудитслужбою та її міжрегіональними територіальними органами відповідно до статті 8 Закону.

Відповідно до частини четвертої статті 7 Закону №922-VIII Рахункова палата, Антимонопольний комітет України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України. Органи, уповноважені здійснювати контроль у сфері закупівель, не мають права втручатися в проведення закупівель.

Абзацами 1-2 частини першої статті 8 Закону №922-VIII передбачено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Згідно з ч.2 ст.8 Закону №922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до частини третьої статті 8 Закону №922-VIII повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Згідно з частинами шостою та сьомою статті 8 Закону №922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

За приписами частини десятої статті 8 Закону №922-VIII у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Частина шоста статті 10 Закону № 922-VIII визначає, що доступ до інформації, оприлюдненої в електронній системі закупівель, є безоплатним та вільним. Інформація про закупівлю, визначена цим Законом, розміщується в електронній системі закупівель безоплатно через авторизовані електронні майданчики.

Відповідно до ст.22 Закону № 922-VIII тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.

У тендерній документації зазначаються такі відомості: 1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій; 2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації», та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним. Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону; 3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону; 4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби); 5) кількість товару та місце його поставки; 6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги; 7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов; 9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами; 10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію. У разі застосування критерію оцінки вартість життєвого циклу, методика оцінки тендерних пропозицій повинна містити опис усіх складових вартісних елементів та перелік документів і інформації, які повинні надати учасники для підтвердження вартості складових елементів життєвого циклу. Замовник у разі необхідності дисконтування витрат життєвого циклу майбутніх періодів може використовувати поточну облікову ставку Національного банку України. Вартість життєвого циклу може рахуватися як сума всіх витрат життєвого циклу або сума всіх витрат життєвого циклу, поділена на розрахункову одиницю експлуатації предмета закупівлі; 11) строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій; 12) валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції; 13) мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції; 14) кінцевий строк подання тендерних пропозицій; 15) розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 16) розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати); 17) прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками; 18) вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг; 19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

Тендерна документація може містити правила зазначення в договорі про закупівлю грошового еквівалента в національній чи іноземній валюті за офіційним курсом, установленим Національним банком України станом на дату проведення електронного аукціону.

Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників, а також вимог щодо документального підтвердження інформації про відповідність вимогам тендерної документації, якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації" та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Замовникам забороняється вимагати від учасників засвідчувати документи (матеріали та інформацію), що подаються у складі тендерної пропозиції, печаткою та підписом уповноваженої особи, якщо такі документи (матеріали та інформація) надані у формі електронного документа через електронну систему закупівель із накладанням електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, відповідно до вимог Закону України «Про електронні довірчі послуги».

Пунктом 37 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII встановлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.

Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування» (далі - Постанова № 1178, у редакції, чинній на момент складення висновку).

Відповідно абз.1 п.3 розділу «Загальні положення» Постанови № 1178 замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі відповідно до Закону з урахуванням цих особливостей.

Пунктом 44 Особливостей №1178, крім іншого, передбачено, що переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 3, 5, 6 і 12 частини першої та частиною другою статті 17 Закону. Замовник не вимагає документального підтвердження публічної інформації, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації» та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним, або публічної інформації, що є доступною в електронній системі закупівель, крім випадків, коли доступ до такої інформації є обмеженим на момент оприлюднення оголошення про проведення відкритих торгів.

Судом досліджено, що під час здійснення моніторингу, відповідач дійшов висновку, що за результатами розгляду тендерної пропозиції учасника ТОВ "Трифарм" наявне порушення вимоги абз. 3 п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону № 922, що є підставою для відхилення пропозиції учасника, однак, позивач не відхилив зазначену тендерну пропозицію.

Так, згідно з абз. 3 п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону № 922, замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, яку замовником виявлено згідно з п.41 Особливостей.

При цьому, п.41 Особливостей визначає, що замовник відхиляє тендерну пропозицію у разі коли в тендерній пропозиції товари походженням з російської федерації/республіки білорусь.

Судом встановлено, що у розділі 6 п.6.4 Тендерної документації в складі тендерних пропозицій, щодо надання інформації про технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, замовник зазначає про необхідність надати завірені належним чином копію чинної декларації відповідності з додатками (при наявності) про дозвіл застосування предмета закупівлю у медичній практиці, або копію(ї) сертифікату(ів) відповідності згідно вимогам технічного регламенту щодо медичних виробів або інших документів що підтверджують введення в обіг/застосування, згідно чинного законодавства.

У складі тендерної пропозиції учасник закупівлі ТОВ "ТРИФАРМ" надав сертифікати на систему управління якістю та висновок технічної експертизи на виробництв: одягу і покриття операційні медичні та їх комплекти виробником ТОВ «Фірма» Техкомплекс» (file:1-4.Технічна частина), де в п.6 зазначено з якого матеріалу виготовляються комплекти (далі - матеріал) та країна виробник. При цьому, серед країн виробників матеріалу Росія та Білорусія.

Однак, замовник, керуючись п. 39 Особливостей проведення закупівель під час дії воєнного стану затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі» (чинним станом на дату проведення торгів) звернувся до виробника (ТОВ «фірма «Технокомплекс») з листом про надання інформації по складових матеріалу.

Листом ТОВ «фірма «Технокомплекс» від 27.03.2023 №85 повідомлено позивача про те, що продукція, а саме, комплект одягу та покриттів операційних для ангіографії №12 «Славна®» стерильний; комплект одягу та покриттів операційних кардіоваскулярний №29 «Славна®» стерильний; комплект одягу та покриттів операційних для кардіологічних операцій №75 "Славна®" стерильний; комплект одягу та покриттів операційних для кардіологічних операцій №13 «Славна®» стерильний для закупівлі згідно тендеру Державної установи «Національний інститут серцево-судинної хірургії ім. М.М. Амосова Національної академії медичних наук України» № UA-2023-03-16-012192-а не була виготовлена з матеріалів, що походять з російської федерації або республіки білорусь.

Крім того, суд звертає увагу на те, що документом, що підтверджує введення в обіг товару є декларація відповідності, яка надана учасником-переможцем і є єдиним документом, що підтверджує введення в обіг медичних виробів проте висновок СЕС не є таким документом.

Декларація про відповідність документально оформлена в установленому порядку заява виробника, де дається гарантія відповідності продукції вимогам, встановленим законодавством.

Відповідно до ст. 1 ЗУ «Про технічні регламенти та оцінку відповідності», документ про відповідність - декларація (в тому числі декларація про відповідність), звіт, висновок, свідоцтво, сертифікат (у тому числі сертифікат відповідності) або будь-який інший документ, що підтверджує виконання заданих вимог, які стосуються об`єкта оцінки відповідності.

Відповідно до ст. 1 ЗУ «Про технічні регламенти та оцінку відповідності», технічний регламент - нормативно-правовий акт, в якому визначено характеристики продукції або пов`язані з ними процеси та методи виробництва, включаючи відповідні адміністративні положення, додержання яких є обов`язковим. Він може також включати або виключно стосуватися вимог до термінології, позначень, пакування, маркування чи етикетування в тій мірі, в якій вони застосовуються до продукції, процесу або методу виробництва.

Відповідно до п.9 постанови КМУ від 02 жовтня 2013 року №753 «Про затвердження Технічного регламенту щодо медичних виробів», введення в обіг та/або в експлуатацію медичних виробів дозволяється тільки в разі, коли вони повністю відповідають вимогам цього Технічного регламенту, за умови належного постачання, встановлення, технічного обслуговування та застосування їх за призначенням.

Відповідно до ч. 1 ст.28 ЗУ «Про технічні регламенти та оцінку відповідності», у випадках, визначених у технічних регламентах, якими передбачене застосування процедур оцінки відповідності, виробник або уповноважений представник (від імені та під відповідальність виробника) повинен складати декларацію про відповідність.

Отже, саме декларація дозволяє введення в обіг медичних виробів.

Крім того, в переліку документів, закріплених п.п.6.4. п.6 розділу III Тендерної документації (інші вимоги) не передбачено обов`язку надання учасником висновку державної санітарно-епідеміологічної експертизи, натомість учасником-переможцем зазначений висновок у складі Тендерної пропозиції надано добровільно.

Отже, висновок відповідача про наявність у замовника підстав для відхилення тендерної пропозиції на підставі п.41 Особливостей є протиправним та таким, що не відповідає дійсності.

Також, суд відхиляє твердження відповідача про протиправність дій позивача щодо здійснення запиту до виробника товару не через систему електронних закупівель, оскільки у даному випадку звернення замовника до виробника не було частиною процедурної оцінки пропозиції учасника, а здійснювалося з метою перевірки загальнодоступної інформації про предмет закупівлі. Лист від виробника не було враховано як доказ або підставу для прийняття рішення щодо відповідності/невідповідності тендерної пропозиції. Таким чином, відсутні ознаки дискримінації, порушення процедури або використання неналежних джерел доказування в межах Закону України Про публічні закупівлі.

Щодо твердження відповідача про порушення позивачем п.14 Порядку №1082 та п.24 Особливостей, суд зазначає таке.

За нормами пункту 24 Особливостей замовник самостійно та безоплатно через авторизований електронний майданчик оприлюднює в електронній системі закупівель відповідно до Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11.06.2020 №1082 (далі Порядок №1082), та цих Особливостей оголошення про проведення відкритих торгів та тендерну документацію не пізніше ніж за сім днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій. Вимогами пункту 14 Порядку №1082 визначено, що під час унесення інформації щодо предмета закупівлі товарів та послуг в оголошення, оприлюднення яких передбачено Законом, в окремих електронних полях зазначається інформація, визначена пунктом 12 та абзацами другим - четвертим пункту 13 цього Порядку, та інформація щодо назви товару чи послуги кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі, а також коду товару чи послуги, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі.

Відповідно до оголошення, оприлюдненого в електронній системі закупівель, Замовник зазначив вид предмету закупівлі: товари: Вироби медичного призначення (Коди згідно НК 024:2019 - 61938 - Набір одягу хірургічний; 35557 - Простирадло для столу для огляду / терапевтичних процедур, одноразового використання; 18094 Лицева маска для захисту дихальних шляхів), Код за ДК 021-2015: 33140000-3 - Медичні матеріали, Комплект одягу та покриттів операційних для ангіографії без антимікробної плівки - 2000 комплект, Комплект для проведення операцій на серці у новонароджених - 30 комплект, Комплект для проведення операцій на серці у доросли» - 100 комплект, Комплект для проведення операцій на серці при аортокоронарному шунтуванні -100 комплект I- Покриття одноразове 80x210 нестерильне №100 - 5 упаковка, Процедурні маски на зав`язках SAFE+MASK SofSkin Antifog - 500 штуки, та вказав код національного класифікатора України ДК 021:201 5:33140000-3: Медичні матеріали.

Водночас, Національний класифікатор України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник», затверджена і наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23.12.2015 №1749, містить наступні номенклатурні позиції щодо послуги, який є предметом досліджуваної закупівлі, зокрема: 33141000-0 Медичні матеріали нехімічні та гематологічні одноразового застосування.

Відповідач стверджує, що за результатами перевірки процедури закупівлі встановлено, що під час розміщення та оприлюднення інформації щодо предмета закупівлі (оголошення про проведення відкритих торгів) замовником не зазначено коду послуги, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі, чим порушено вимоги пункту 14 Порядку №1082 та пункту 24 Особливостей.

Суд зазначає, що пункт 14 Порядку №1082 зобов`язує зазначати назву кожної номенклатурної позиції та відповідний код за ДК 021:2015, що найбільше відповідає назві позиції. У вказаному оголошенні замовник дійсно вказав: Назву кожної номенклатурної позиції (наприклад: Комплект для операцій на серці у новонароджених, Процедурні маски, Покриття одноразове тощо), Загальний код ДК 021:20-3, який є найбільш узагальненим і коректним кодом для всієї сукупності закуповуваних товарів, об`єднаних за функціональним призначенням як медичні матеріали.

Згідно з листом Мінекономіки № 3304-04/31203-06 від 19.07.2021 замовник має право застосовувати один узагальнений код для предмета закупівлі, якщо всі позиції належать до одного й того ж класифікатора в рамках 4-значного коду.

Єдиний закупівельний словник (ДК 021:2015) не зобов`язує вказувати 8-значні коди в оголошенні Закон та Порядок №1082 не зобов`язують замовника вказувати коди до рівня 8 знаків (наприклад, 33141110-3). Обов`язок деталізації існує в тендерній документації та технічних специфікаціях, а не в полі коду предмета закупівлі в оголошенні. В даному випадку замовник коректно зазначив: Основний 4-значний код (33140000-3).

Код 33140000-3 Медичні матеріали охоплює підкатегорії: 33141000-0 (Медичні матеріали одноразового використання), 33141110-3 (Хірургічні халати), 33141112-7 (Хірургічні набори), 33141125-9 (Медичні маски) тощо. Тобто, вказаний замовником код є узагальнюючим і охоплює всі складники закупівлі, що відповідає структурі Єдиного закупівельного словника.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про те, що замовник дотримався вимог пункту 14 Порядку №1082, оскільки в оголошенні зазначено повну назву кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі, а також код за ДК 021:2015:33140000-3 «Медичні матеріали», що є найбільш узагальненим і таким, що охоплює весь перелік закуповуваних товарів. Вказаний код включає всі складники закупівлі відповідно до структури Єдиного закупівельного словника. З урахуванням роз`яснень Мінекономіки, вимога щодо застосування окремих кодів для кожної позиції у межах одного 4-значного коду є дискреційним правом замовника, а не обов`язком. Відповідно, твердження відповідача про порушення вимог п. 14 Порядку №1082 та п. 24 Особливостей є безпідставним.

Також, суд звертає увагу на те, що ст. 598 Цивільного кодексу України визначено підстави припинення зобов`язання, та передбачено, що зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. Припинення зобов`язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом. Особливості припинення зобов`язань за правочинами щодо фінансових інструментів, вчиненими на організованому ринку капіталу та поза ним, встановлюються законодавством. Законом можуть бути встановлені випадки, коли припинення зобов`язань на певних підставах не допускається

Частина 9 ст. 41 Закон № 922 передбачає можливість припинення договірних відносин тільки у разі: закінчення строку дії договору про закупівлю, виконання договору про закупівлю, розірвання договору про закупівлю, про що замовник обов`язково оприлюднює в електронній системі відповідний звіт.

Однак, у даному випадку, відповідачем не було достатньо проаналізовано наслідків стверджуваних ним порушень із результатами закупівлі.

Критерій «пропорційності» передбачає, що втручання у право власності розглядатиметься, як порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства).

Суд зазначає, що оскільки між позивачем та третьою особою укладено договір на виконання робіт, роботи виконуються, вимога оскаржуваного висновку про розірвання договору, є виходом за межі повноважень відповідача, при цьому, що відповідачем не було встановлено, що виявлене, на його думку, порушення є істотним та є підставою для припинення зобов`язань за договором та застосування наслідків для здійснення розірвання такого договору.

До того ж, у висновку не йде мова про неефективне/нецільове використання бюджетних коштів. Також, слід врахувати й те, що усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі порушень у запропонований в оскаржуваному висновку спосіб, призведе до порушення прав та інтересів сторін укладеного договору та матиме негативні наслідки для репутації третьої особи, що є непропорційним у співвідношенні з виявленим недоліком та стверджуваним порушенням.

Висновок відповідача про результати моніторингу процедури закупівлі від 30.06.2023 №UA-2023-03-16-012192-а не ґрунтується на вимогах закону та обставинах, які мали значення, для прийняття такого рішення.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З врахуванням зазначеного, суд вважає, що оскаржуваний висновок про результати моніторингу процедури закупівлі та викладені в ньому вимоги є необґрунтованими, недоведеними, та не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду.

За наслідком розгляду даного спору, суд дійшов висновку про те, що оскаржуваний висновок підлягає скасуванню, а позовні вимоги задоволенню.

Стороною відповідача не було доведено правомірність прийнятого висновку, відтак, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини третьої статті 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Відповідно до копій квитанцій позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2684,00 грн.

Зважаючи на задоволення позовних вимог, понесені позивачем судові витрати у виді сплаченого судового збору на суму 2684,00 грн, підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Східного офісу Державної аудиторської служби України.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок Східного офісу Державної аудиторської служби України від 30.06.2023 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-03-16-012192-а.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Східного офісу Державної аудиторської служби України (код ЄДРПОУ - 40477689, вул.Антоновича Володимира, буд.22, корпус 2, м.Дніпро, 49101) на користь Державної установи "Національний інститут серцево-судинної хірургії ім. М.М. Амосова Націолнальної академії медичних наук України" судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 2684,00 грн (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн 00 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лисенко В.І.