Справа № 380/11719/25
Суддя: Гулкевич Ірена Зіновіївна
Дата ухвалення: 2025-06-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 червня 2025 рокусправа № 380/11719/25
Суддя Львівського окружного адміністративного суду Гулкевич І.З., перевіривши матеріали позовної заяви Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення коштів, -

встановив:

Військова частина НОМЕР_1 звернулася до Львівського окружного адміністративного суду із позовом до ОСОБА_1 , у якому просить суд: стягнути з ОСОБА_1 безпідставно набуті ним грошові кошти в розмірі 7 000 (сім тисяч) грн. 00 коп., надміру виплачені суми додаткової винагороди за період з 01.09.2023 по 03.09.2023.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161 цього Кодексу.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України Про судовий збір від 08.07.2011 № 3674-VI (далі - Закон №3674-VI).

Відповідно до частини першої статті 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України Про Державний бюджет України на 2025 рік від 19.11.2024 №4059-ІХ розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2025 встановлено у розмірі 3 028 грн.

Пунктом 3 частини третьої статті 4 Закону № 3674-VI передбачено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем встановлюється ставка судового збору 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем заявлено одну позовну вимогу майнового характеру, однак не долучено доказів сплати судового збору.

Позивач просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення посилаючись на довідку в/ч НОМЕР_1 від 07.03.2025 №1795.

Відповідно до вказаної довідки Військова частина НОМЕР_1 є структурним підрозділом військової частини НОМЕР_2 , яка є бюджетною установою та утримується виключно за рахунок коштів Державного бюджету України. У військової частини НОМЕР_1 як структурного підрозділу військової частини НОМЕР_2 відсутній окремий рахунок у Державній казначейській службі України, оскільки вона не являється розпорядником (одержувачем) бюджетних коштів.

Суд звертає увагу, що наведені позивачем обставини не є підставою звільнення від судового збору в розумінні статті 5 Закону України Про судовий збір.

Відповідно до положень частини 3 статті 4 Закону України Про судовий збір при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Сума судового збору складає: 3028 * 0,8 = 2 422,40 грн.

Тому позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмір 2422,40 грн за подання даного позову.

Відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до абзацу 2 частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Тому при вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізналася та повинна була дізнатись.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли їй стало відомо про прийняття певного рішення, вчинення дії чи допущення бездіяльності, внаслідок чого відбулося порушення прав, свобод чи інтересів особи. Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів).

При цьому повинна слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав.

Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо вона знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дії, і у неї не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Саме така правова позиція викладена Верховним Судом у постанові в справі №380/2355/20 від 28.05.2021.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до наказу командира військової частини НОМЕР_1 (з адміністративно-господарської діяльності) №973 від 05.10.2023 Про виплату додаткової винагороди за вересень 2023 року ОСОБА_1 за період з 01.09.2023 по 03.09.2023 нараховано та виплачено додаткову винагороду (з розрахунку 100 000 грн.) у розмірі 10 000 (десять тисяч) грн.

На виконання розпорядження командира військової частини НОМЕР_2 №1626/589/ОКП від 17.01.2025, у військовій частині НОМЕР_1 видано наказ (з основної діяльності) № 41 від 21.01.2025 Про внесення змін до наказів командира військової частини НОМЕР_1 про виплату додаткової винагороди.

Таким чином, початок перебігу строків звернення до суду з метою стягнення надмірно виплачених військовослужбовцям коштів розпочався з 21.01.2025, тобто з моменту прийняття в/ч НОМЕР_1 наказу від 21.01.2025 №41 щодо внесення змін до наказів командира в/ч НОМЕР_1 про виплату додаткової винагороди.

Натомість, позивач звернувся до суду лише 10.06.2025, що свідчить про пропуск встановлений частиною 2 статті 122 КАС України тримісячного строку звернення до суду для суб`єкта владних повноважень..

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Як на поважність пропуску строку звернення до суду позивач посилається на те, що 15.01.2025 офіцер групи цивільно-військового співробітництва штабу військової частини НОМЕР_1 був призначеним тимчасово виконуючим обов`язки помічника командира батальйону з правової роботи військової частини НОМЕР_1 та по теперішній час безперервно виконує основні та додаткові позаштатні завдання та функціональні обов`язки в районі ведення бойових дій юридичного радника. Така зайнятість, на думку позивача, з об`єктивних поважних причин вплинула на пропуск тримісячного терміну звернення до адміністративного суду та невчасну відправку позовної заяви.

При цьому позивачем не долучено жодних доказів на підтвердження наведеної обставини.

Окрім того, суд звертає увагу, що призначення відбулось саме з метою виконання обов`язків з правової роботи військової частини НОМЕР_1 . На думку суду, вказане не може бути визнано поважною причиною пропуску строку звернення до суду, оскільки виконання обов`язків, пов`язаних з юридичною діяльністю, в тому числі стосуються звернення до суду.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Зважаючи на викладене, позовна заява підлягає залишенню без руху.

Для усунення вказаних недоліків і приведення позовної заяви у відповідність до вимог статей 160 та 161 КАС України, позивачу необхідно надати певний строк.

Керуючись ст.ст.160, 161, 169, 248, 256, 293, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

постановив:

Позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення коштів, - залишити без руху.

Позивачу протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали усунути зазначені в мотивувальній частині ухвали недоліки шляхом подання в канцелярію Львівського окружного адміністративного суду (м. Львів, вул. Чоловського, 2, 79018):

- заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням інших причин пропуску та доказів, що підтверджують поважність причин пропуску для суду та відповідача;

- оригіналу документа на підтвердження доплати судового збору у сумі 2422,40 грн.

У разі невиконання вказівок судді по усуненню недоліків позовної заяви у визначений термін, така буде вважатись неподаною та повернута позивачу відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала в апеляційному порядку окремо не оскаржується.

СуддяГулкевич Ірена Зіновіївна