Справа № 640/9111/20
Суддя: Бородавкіна С.В.
Дата ухвалення: 2025-06-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 червня 2025 року м. Чернігів Справа № 640/9111/20

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді - Бородавкіної С.В.,

розглянувши у спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) сторін справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Запорізькій області про визнання протиправним та скасування наказу в частині,

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції України в Запорізькій області (далі ГУПФУ в Запорізькій області, відповідач), у якому просить визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 17.01.2020 №130 в частині застосування до нього дисциплінарного стягнення у виді зауваження.

Свої вимоги мотивує тим, що зі змісту наказу про службове розслідування не можливо встановити вчинення ним конкретних дій чи бездіяльності, що містять ознаки дисциплінарного проступку чи свідчать про невиконання позивачем службових обов`язків. Крім того, накладення на позивача дисциплінарного стягнення відбулось поза межами строку, встановленого Дисциплінарним статутом.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24.04.2020 справу прийнято до провадження.

На виконання положень пункту 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України від 13.12.2022 №2825-ІХ «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» справу №640/9111/20 скеровано до Чернігівського окружного адміністративного суду для розгляду по суті.

Ухвалою судді Чернігівського окружного адміністративного суду від 16.04.2025 справу прийнято до провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позов.

Представник відповідача позовні вимоги не визнав, надав відзив на позов та пояснив, що підставою для накладення на позивача стягнення стало те, що ОСОБА_1 , як начальник Бердянського ВП в Запорізькій області, в порушення пункту 11 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, отримавши довідку на розгляд повинен був вчинити резолюцію щодо необхідності виконання безпосереднім виконавцем вимог цього пункту, а саме: невідкладно скласти та зареєструвати рапорт працівника поліції в ІТC ІПНП (журналі ЄО) та не пізніше 24 годин з моменту реєстрації надіслати зазначені матеріали до органу досудового розслідування органу (підрозділу) поліції для внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Разом з тим, відсутність контролю з боку позивача за діями підлеглих призвела до неналежного розгляду та прийняття невмотивованого рішення за цими зверненнями, чим порушено вимоги статей 15, 19 Закону України «Про звернення громадян».

Розглянувши подані документи і матеріали, суд встановив такі обставини.

Станом на день звернення до суду з позовом ОСОБА_1 проходив службу в Національній поліції України на посаді начальника Бердянського ВП ГУНП в Запорізькій області.

02.10.2019 до слідчого управління ГУНП в Запорізькій області надійшов лист Бердянської місцевої прокуратури Запорізької області від 30.09.2019 №31-3796-вих19 щодо порушення норм Кримінального процесуального Кодексу України керівництвом та слідчими Бердянського ВП ГУНП в Запорізькій області під час досудового розслідування у кримінальному провадженні №0001892 від 13.07.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 160 КК України.

У зв`язку з наведеним, наказом начальника ГУНП в Запорізькій області від 23.10.2019 №1310 призначено службове розслідування за вказаними у листі фактами (а.с. 53).

За результатами службового розслідування складено висновок, затверджений 19.12.2019 (а.с. 62-92), у якому зазначено, що ОСОБА_1 було затверджено довідку про припинення розгляду звернень громадян в матеріалах ЄО та підписано супровідний лист про їх скерування до СВ Бердянського ВП для долучення до кримінального провадження, складену ДОП СДОП Бердянського ВП Кальчевим Д.Е.

Разом з тим, встановлено, що вказані звернення не були належним чином розглянуті працівниками поліції, що виразилось у незабезпеченні перереєстрації їх до єдиного обліку матеріалів ЄО після встановлення в них відомостей, що вказують на вчинення кримінальних правопорушень.

За наслідками службового розслідування, комісія прийшла до висновку, що позивачем порушено вимоги статей 15, 19 Закону України «Про звернення громадян», пунктів 1, 3, 5, 12 розділу IV Порядку, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 №930, та пунктів 7, 11 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, щодо неналежного контролю за діями підлеглих, незабезпеченні належного розгляду звернень громадян та повторної реєстрації відомостей про кримінальні правопорушення до єдиного обліку Бердянського ВП ГУНП в Запорізькій області, про які йому стало відомо під час ознайомлення із довідкою та матеріалами розгляду (довідка № 9730 від 15.07.2019 та СО №№ 15835, 15860, 15864, 15876 від 11.07.2019, №№ 15901, 15908, 15913, 15926, 15933, 15939, 15965, 15966 від 12.07.20219), у зв`язку з чим на позивача необхідно накласти дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження.

Пунктом 3 наказу начальника ГУНП в Запорізькій області від 17.01.2020 №130 до позивача застосовано дисциплінарне стягнення «зауваження». Зі змістом вказаного наказу ОСОБА_1 ознайомлений 12.03.2020, про що свідчить підпис позивача (а.с. 10-17).

Вважаючи вищевказаний наказ в частині накладення дисциплінарного стягнення протиправним, ОСОБА_1 звернувся до суду з відповідним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд враховує таке.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України від 02.07.2015 №580-VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон № 580-VIII, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Відповідно до частин 1, 2 статті 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначено Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з статтею 2 Дисциплінарного статуту керівник це службова особа поліції, наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю.

Керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний, у тому числі, створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського (пункт 1 частини першої статті 3 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до статті 5 Дисциплінарного статуту поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.

За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.

Згідно з статтею 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

За правилами частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження.

Відповідно до частин 1-4 статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку.

Частиною 10 вказаної статті передбачено, що порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Відповідно до статті 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником (частина перша статті 16 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до статті 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначається, серед іншого: документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Крім того необхідною умовою для накладення стягнення є така ознака порушення службової дисципліни як вина працівника, наявність якої має бути обов`язково доведена роботодавцем.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначено Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893 (далі Порядок №893, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно з пунктом 1 розділу VІІ Порядку №893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Застосування до поліцейського, винного у вчиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19 - 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.

Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі.

Відповідно до матеріалів справи підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності стало те, що позивач, як начальник Бердянського ВП в Запорізькій області Вашедський В.Л., отримавши довідку на розгляд, повинен був вчинити резолюцію щодо необхідності виконання безпосереднім виконавцем вимог пункту 11 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, а саме: невідкладно скласти та зареєструвати рапорт працівника поліції в ІТC ІПНП (журналі ЄО) та не пізніше 24 годин з моменту реєстрації надіслати зазначені матеріали до органу досудового розслідування органу (підрозділу) поліції для внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Разом з тим, суд звертає увагу, що прийом та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення здійснює уповноважена службова особа, якою, відповідно до пункту 2 розділу І Порядку №100, є працівник чергової служби, у разі відсутності в структурі органу (підрозділу) поліції відповідної чергової служби - інший визначений керівництвом органу (підрозділу) поліції працівник, якого уповноважено на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події.

У наданих під час службового розслідування поясненнях (а.с. 95-96) позивач зазначав, що 15.07.2019 ним була затверджена довідка (№9730) за матеріалами перевірки по ЄО Бердянського ВП №№15835, 15860, 15864, 15876 від 11.07.2019, ЄО №№15901, 15908, 15913, 15926, 15933, 15939, 15965, 15966 від 12.07.2019 по заявам громадян ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . Перевірку по вказаним матеріалам ЄО проводив дільничний офіцер поліції ОСОБА_7 , який на підставі зібраних матеріалів прийняв рішення (за погодженням з заступником начальника відділу превенції) згідно з вимогами статей 7, 14, 15, 16 Закону України «Про звернення громадян» та Порядку розгляду звернень та організації особистого прийому громадян в органах і підрозділах НПУ, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 за №930, про скерування до слідчого відділу Бердянського ВП ГУНП в Запорізькій області оригіналів матеріалів по ЄО Бердянського ВП для долучення до матеріалів кримінального провадження від 13.07.2019 №30001892 за частиною другою статті 160 КК України (за фактом здійснення підкупу виборців в ході проведення позачергових парламентських виборів у 2019 році шляхом роздавання мешканцям міста передвиборчої агітації в підтримку кандидата в народні депутати ОСОБА_8 ).

Суд зазначає, що з огляду на вимоги пункту 8 Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 №139, у подальшому позивач не мав повноважень впливати на слідчих чи контролювати внесення ними до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідних відомостей.

Враховуючи викладене, суд зазначає, що службовим розслідуванням не встановлено прямого причинного зв`язку між правопорушенням, з приводу якого було призначено службове розслідування, та виконанням позивачем службових обов`язків, а формальне посилання відповідача на те, що позивач, як начальник Бердянського ВП ГУНП в Запорізькій області, неналежно виконував посадові обов`язки та порушив вимоги Закону України «Про Національну поліцію», Дисциплінарного статуту, Закону України «Про звернення громадян», Порядку №930, Порядку №100, що полягало у неналежному контролі за діями підлеглих, незабезпеченні належного розгляду звернень громадян та повторної реєстрації відомостей про кримінальні правопорушення до ЄО Бердянського ВП, не може бути належним та допустимим доказом для накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення.

Крім того, суд звертає увагу, що відповідно до статті 21 Дисциплінарного статуту Дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Відповідно до матеріалів справи, з урахуванням вищенаведених вимог, днем виявлення дисциплінарного проступку є 19.12.2019 (дата затвердження висновку службового розслідування), днем вчинення проступку є 15.07.2019 (дата затвердження довідки).

З огляду на викладене, вважаючи, що позивач допустив порушення службової дисципліни, застосувати стягнення можливо не пізніше шести місяців з дня його вчинення, тобто до 15.01.2020. Разом з тим, спірний наказ винесено ГУНП в Запорізькій області 17.01.2020, тобто поза межами строку, встановленого статтею 21 Дисциплінарного статуту.

Відповідно до частин першої та другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною 1 статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, враховуючи вищевикладене, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України, суд вважає, що позовні вимоги мають бути задоволені шляхом визнання протиправним та скасування пункту 3 наказу від 17.01.2020 №130, яким до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді зауваження.

Відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 227, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Запорізькій області про визнання протиправним та скасування наказу в частині задовольнити у повному обсязі.

Визнати протиправним та скасувати пункт 3 наказу начальника Головного управління Національної поліції України в Запорізькій області від 17.01.2020 №130 «Про застосування дисциплінарного стягнення».

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції України в Запорізькій області на користь ОСОБА_1 судові витрати в сумі 1681 (одна тисяча шістсот вісімдесят одна) грн. 60 коп.

Рішення суду може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного тексту. Апеляційна скарга подається безпосередньо до адміністративного суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 12 червня 2025 року.

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ).

Відповідач: Головне управління Національної поліції України в Запорізькій області (, вул. Академіка Апухтіна, 29, м. Запоріжжя, 69005).

Суддя С.В. Бородавкіна