Справа № 205/7873/25
Суддя: Грона Д. С.
Дата ухвалення: 2025-06-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

13.06.2025 Єдиний унікальний номер 205/7873/25
Номер провадження 2-а/205/211/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 червня 2025 року місто Дніпро

Новокодацький районний суд міста Дніпра у складі:

головуючого судді Грони Д.С.,

за участю секретаря судового засідання Матківської В. В.

відповідача 1 - старшого лейтенанта поліції Полякова М. М.

представника відповідача 2 - Мігрін Б. О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі за правилами спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ДОП СП ВП №1 ДРУП №1 Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції Полякова Микити Миколайовича; Головного управління національної поліції у Дніпропетровській області про визнання протиправною і скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

До Новокодацького районного суду міста Дніпра надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 , в обґрунтування якого позивачка зазначила, що 30.10.2024 дільничним офіцером поліції СП ВП №1 ДРУП №1 Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області старшим лейтенантом поліції Поляковим Микитою Миколайовичем відносно неї було винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення ГВА №117702 за вчинення нею адміністративного правопорушення передбаченого ст.183 КУпАП. Про наявність оскаржуваної постанови ОСОБА_1 дізналась після того, як 13.05.2025 постановою державного виконавця у справі ВП № 76969644 було накладено арешт на кошти боржника. З позовом подане клопотання про поновлення строку звернення до суду.

Позивачка вважає, що її притягнуто до адміністративної відповідальності не правомірно, не досліджені всі обставини справи, у зв`язку з чим постанова є необґрунтованою та підлягає скасуванню.

12.06.2025 на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, в якій відповідач 1 наголосив на законності та обґрунтованості оскаржуваної постанови у справі про адміністративне правопорушення ГВА №117702 від 30.10.2024, а також посилався на пропуск позивачем строку на звернення до суду із цим позовом.

Позивачка в судове засідання не з`явилась. З урахуванням положень ч. 1 ст. 205 КАС України суд вважає за можливе проводити судовий розгляд без участі позивача.

Відповідач-1 заперечив проти позовних вимог. Вказав, що позивачка 28.10.2024 здійснила виклик поліції на службу 102 з приводу можливого викрадення її особистих речей сусідом. За результатами перевірки цей факт не знайшов свого підтвердження. У зв`язку з цим ним було притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 183 КУПАП та накладено адміністративне стягнення в максимальному розмірі 3400,00 грн.

Представник відповідача-2 Головного управління національної поліції у Дніпропетровській області також заявив клопотанням про залишення позову без розгляду у зв`язку з закінченням строків звернення до суду з відповідним позовом, а також заперечив по суті позовних вимог.

Вивчивши матеріали справи та проаналізувавши надані документи і докази у сукупності, суд дійшов таких висновків.

Згідно ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Відповідно до ст. 287 КУпАП постанова у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено.

Згідно ст. 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення, що повинно бути доведене шляхом надання доказів.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про Національну поліцію», у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з п. 8 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про Національну поліцію», поліція відповідно до покладених на неї завдань: у випадках, визначених законом, здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання.

Судом встановлено, що 30.10.2024 дільничним офіцером поліції СП ВП №1 ДРУП №1 Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області старшим лейтенантом поліції Поляковим Микитою Миколайовичем відносно ОСОБА_1 було винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення ГВА №117702 від 30.10.2024 за вчинення нею адміністративного правопорушення передбаченого ст.183 КУпАП, з тих підстав, що 28.10.2024 о 10 годині 43 хвилин гр. ОСОБА_1 повідомила завідомо неправдиву інформацію на спецлінію «102», а саме про те, що сусід взламав двері та викрав речі, хоча даного факту не було.

Згідно ч. 1ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Судом зазначає, що доказів вручення оскаржуваної постанови позивачці після її винесення, відповідачем не надано. З матеріалів справи вбачається, що позивачка дізналась про наявність такої постанови після того, як 13.05.2025 у виконавчому провадженні ВП № 76969644 старшим державним виконавцем Другого правобережного відділу державної виконавчої служби у Чечелівському та Новокодацькому районах міста Дніпра Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Твердохліб Н. П. винесено постанову про арешт коштів боржника ( ОСОБА_1 ).

Враховуючи наведене обґрунтування, яким позивач обґрунтовує підстави для поновлення їй строку для звернення до суду з даним позовом, які визнаються поважними, суд вважає за можливе поновити позивачу пропущений процесуальний строк для звернення з даною позовною заявою.

Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Стаття 8 КУпАП визначає, що особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно ч. 2 ст. 33 КУпАП, при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Стаття 183 КУпАП передбачає, що завідомо неправдивий виклик пожежно-рятувального підрозділу (частини), поліції, бригади екстреної (швидкої) медичної допомоги або інших аварійно-рятувальних формувань - тягне за собою накладення штрафу від п`ятдесяти до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Дії не можна кваліфікувати завідомо неправдивим викликом, якщо людина:

- вважала права порушеними чи такими, що можуть бути порушені;

- розраховувала на захист прав поліцією;

- не має прямого умислу на вчинення правопорушення повідомляє правду та не хоче безпідставного виїзду поліції.

Сам факт виклику поліції не свідчить, що виклик завідомо неправдивий. «Повідомлення» на спецлінію «102» не може кваліфікуватися завідомо неправдивим повідомленням (викликом) поліції як адміністративне правопорушення заст. 183 КУпАП.

Завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах, зокрема, охорона прав і свобод людини (ст. 2 Закону України «Про Національну поліцію України»).

Кожен має право звернутися до поліції для захисту, а поліція зобов`язана відреагувати на звернення і вжити заходи для охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки та порядку.

Сподівання громадянина на допомогу поліції у конфліктній ситуації не є правопорушенням.

Указане відповідає принципу: Neminem laedit qui suo jure utitur (нікого не ображає той, що користується своїм правом). Відповідний правовий висновок сформульовано у постанові Верховного Суду від 07.11.2018 року у справі № 10/5026/995/2012.

Відповідачем, який є суб`єктом владних повноважень, всупереч вимогам ч. 2 ст. 77 КАС України, не надано жодних належних і допустимих, у розумінні ст. 73, 74 КАС України, доказів, які б підтверджували правомірність винесення оскаржуваної постанови про накладення адміністративного стягнення та не спростовано тверджень позивачки щодо відсутності в її діях складу правопорушення, передбаченогост. 183 КУпАП.

Відповідно до статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Одним із принципів, яким повинно відповідати рішення суб`єкта владних повноважень у публічно-правових відносинах щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення, є принцип обґрунтованості.

Принцип обґрунтованості прийнятого рішення, тобто прийняття рішення з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення або вчинення дії, вимагає від суб`єкта владних повноважень (в тому числі, при притягненні особи до адміністративної відповідальності) враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих рішень, обґрунтованих припущеннями, а не конкретними обставинами. Несприятливе для особи рішення суб`єкта владних повноважень, в тому числі рішення про притягнення особи до адміністративної відповідальності, повинно бути вмотивованим.

Посилання на належні та конкретні докази, які свідчать про вчинення особою адміністративного правопорушення, перелік яких визначено статтею 251 КУпАП, повинні міститися саме в постанові про адміністративне правопорушення.

Суд вважає, що у діях Позивача відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 183 КУпАП.

Враховуючи, що позивач заперечує факт скоєння правопорушення, а відповідачем поза розумним сумнівом не підтверджено правомірності винесення постанови, передбаченого ст. 77 КАС України, не доведено правомірності свого рішення та наявності підстав для притягнення позивача до адміністративної відповідальності, що ОСОБА_1 дійсно здійснила інкриміноване їй правопорушення немає. За таких обставин суд доходить висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими.

Керуючись ст.ст. ст.ст.2, 72-77,122, 139,140, 241, 246, 286 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк на звернення до суду з адміністративним позовом.

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ДОП СП ВП №1 ДРУП №1 Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції Полякова Микити Миколайовича; Головного управління національної поліції у Дніпропетровській області () про визнання протиправною і скасування постанови про адміністративне правопорушення - задовольнити.

Постанову ГВА № 117702 від 30.10.2024, якою ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) притягнуто до адміністративної відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ст.183 КУпАП скасувати, справу про адміністративне правопорушення закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня його проголошення до Третього апеляційного адміністративного суду через Новокодацький районний суд міста Дніпра.

Суддя Денис ГРОНА