Справа № 495/1198/25
Суддя: Прийомова О. Ю.
Дата ухвалення: 2025-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 495/1198/25
№ провадження 2-а/495/28/2025
р і ш е н н я

ІМЕНЕМ УКрАЇНи

16 червня 2025 рокум. Білгород-Дністровський

Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області в складі:

головуючого одноособово - судді Прийомової О.Ю.,

за участю секретаря Дарій О.М.

справа № 495/1198/25,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у місті Білгород-Дністровському адміністративний позов ОСОБА_1 до Секретаріату Уповноваженого із захисту державної мови про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,-

представника позивача в режимі відеоконференції - Цвігун А.В.,

представника відповідача в режимі відеоконференції - Бойко О.В.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області із позовом до Секретаріату Уповноваженого із захисту державної мови, у якому просить постанову Уповноваженого із захисту державної мови Кремінь Тараса Дмитровича № 172 по справі про адміністративне правопорушення від 30.09.2024 року про накладення на ОСОБА_1 штрафу в розмірі 3400 гривень скасувати, провадження по адміністративній справі відносно ОСОБА_1 закрити на підставі ч. 1 п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-52 КУпАП.

Стислий виклад позицій позивача та відповідача

Обгрунтовуючи позовні вимоги ОСОБА_1 зазначає, що постановою Уповноваженого із захисту державної мови Кремінь Тараса Дмитровича № 172 від 30.09.2024 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною другою статті 188-52 Кодексу України про адміністративні правопорушення та застосувати до нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 3400,00 грн.

Підставою для притягнення позивача до адміністративної відповідальності, передбаченої частиною 2 статті 188-52 КУпАП, слугувало складання представником Уповноваженого протоколу про адміністративне правопорушення б/н від 10.09.2024.

Разом з тим, розгляд справи про адміністративне правопорушення відбувся без участі позивача, якого не було своєчасно та належним чином сповіщено про розгляд справи, що істотно впливає на фактичну можливість особи реалізувати передбачені ст.268 КУпАП права з метою всебічного з`ясування обставин справи.

Протокол про адміністративне правопорушення б/н від 10.09.2024, який у розумінні статті 251 КУпАП є доказом у справі, складений представником Уповноваженого з порушенням вимог статей 256, 268 КУпАП.

Крім того, з оскаржуваної постанови не вбачається що сторінки, які були дослідженні, належать ФОП ОСОБА_1 . В оскаржуваній постанові відповідач посилається на Акт про результати здійснення контролю за застосуванням державної мови від 10.09.2024, проте, на адвокатський запит копію такого Акта відповідачем не надано.

У зв`язку з чим, у позивача наявні сумніви, щодо існування вказаного акта на день подачі позову до суду, а невчинення дій щодо складання акта про фіксацію результатів здійснення контролю за застосуванням державної мови свідчить правопорушення процедури здійснення Уповноваженим із захисту державної мови, представниками Уповноваженого контролю за застосуванням державної мови у випадках, визначених ч. 1 ст. 57 ЗУ «Про забезпечення функціонування української мови як державної».

Позивач особливо акцентує увагу на тому, що його притягнуто до відповідальності як фізичну особу, а не суб`єкта господарювання, що є протиправним, так як відповідно до вимог частини 2 ст. 2 Закону № 2704, дія цього Закону не поширюється на сферу приватного спілкування, а жодним Законом не передбачено можливість уповноваженої особи здійснення державного контролю за застосуванням державної мови щодо фізичної особи.

Враховуючи викладене, позивач і звернувся до суду за захистом свої прав.

Відповідач позовні вимоги заперечує, вважає, що вони є необґрунтованими та безпідставними, а тому просить відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 про визнання протиправними дій та скасування рішення Уповноваженого із захисту державної мови.

У відзиві на позовну заяву зазначається, що у справі ФОП ОСОБА_1 доказами вчинення адміністративного правопорушення є: Акт про результати здійснення контролю за застосуванням державної мови, складений представником Уповноваженим відповідно до вимог ст.56 Закону, протокол про адміністративне правопорушення, який підтверджує обставини та факти, викладені в акті, скріншоти вебсторінок фотостудії в соціальних мережах «Facebook» та «Instagram», на яких зафіксовано факт порушення - виконання вебсторінок недержавною мовою інтернет-представництв, скріншот відповіді працівника «Fotostudio ОСОБА_1» в Instagram з реквізитами оплати послуг студії.

Відповідач стверджує, що попри позицію позивача, відсутні будь-які підстави вважати, що досліджені Уповноваженим сторінки в соціальних мережах Facebook та Instagram, не належать ФОП ОСОБА_1 , оскільки скріншот повідомлення працівника «Fotostudio ОСОБА_1» в мережі Instagram містить інформацію щодо сайту, за допомогою якого здійснюється господарська діяльність, та суб`єкта господарювання, а саме: РНОКПП НОМЕР_1 та ПІБ.

Згідно з даними, розміщеними у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ОСОБА_1 , зареєстрований як фізична особа - підприємець 30.10.2015, Основним видом його діяльності є «Діяльність у сфері фотографії» (код КВЕД 74.20).

Крім того, вебсайт «Fotostudio ОСОБА_1» ІНФОРМАЦІЯ_1 власником якого згідно з відкритої бази даних WHOIS є ОСОБА_1 , містить активні посилання на офіційні сторінки в мережі Facebook ІНФОРМАЦІЯ_2 та мережі Instagram ІНФОРМАЦІЯ_3, з яких зроблено відповідні скріншоти.

Разом з тим, домен ІНФОРМАЦІЯ_4 зареєстрований на номер телефону, який вказаний як контактний номер на сайті «Fotostudio ОСОБА_1».

Крім того, під час розгляду справи про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , відповідач надсилав на його адресу листи із проханням надати матеріали, зокрема пояснення, відомості про особу, яка обслуговувала споживача недержавною мовою через сторінку в соціальній мережі «Інстаграм», відомості про ФОП ОСОБА_1 , а саме: ПІБ, паспортні дані, місце проживання, РНОКПП, електронну або поштову адресу для листування, контактний телефон, інформацію про те, яким чином працівники ФОП ОСОБА_1 ознайомлені з нормами Закону в частині обов`язкового застосування ними державної мови під час обслуговування споживачів.

29 серпня 2024 року направлено на адресу позивача повідомлення про те, що 10 вересня 2024 року об 11:00 у приміщенні Секретаріату Уповноваженого із захисту державної мови (м. Київ, вул. Хрещатик, 34, каб. 705) відбудеться розгляд матеріалів перевірки представником Уповноваженого з метою визначення наявності у діях ФОП ОСОБА_1 ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною другою статті 188-52 КУпАП.

Однак, позивач не скористався своїм правом на подання пояснень і жодних документів не надав.

Розгляд справи про притягнення до адміністративної відповідальності за статтею 188-52 КУпАП за відсутності особи, яка притягається до відповідальності, є правомірним за умови належного повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи та відсутності від неї клопотання про відкладення розгляду справи.

Оскільки позивача належним чином повідомлено про розгляд справи, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення за № 848 та скріншотом з офіційного сайту АТ «Укрпошта», а клопотання про відкладення розгляду справи від нього не надходило, розгляд справи за його відсутності відповідає вимогам чинного законодавства.

Направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу, за якою юридична особа або фізична особа-підприємець, офіційно зареєстровані в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним чином надісланим, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника.

Відповідно до відомостей офіційного сайту АТ «Укрпошта» поштове відправлення доставлено 18.09.2024 на відділення за місцем знаходження Позивача, однак 26.10.2024 було повернуто Відповідачу у зв`язку із закінченням встановленого терміну зберігання.

Відповідач вважає, що доводи позивача щодо протиправності притягнення до адміністративної відповідальності також спростовуються тим, що державна мова є обов`язковою до застосування у низці сфер суспільного життя, зокрема у сфері обслуговування споживачів, трудових відносин, освіти, культури, науки та інших галузях, визначених цим Законом. Позивач, будучи фізичною особою, не звільняється від обов`язку дотримання вимог мовного законодавства, якщо його діяльність здійснювалася у відповідній сфері, де використання державної мови є обов`язковим.

У відповіді на відзив позивач акцентує увагу на тому, що на його думку, у діях останнього відсутній склад адміністративного правопорушення, а також при ухваленні постанови від 30.09.2024 року відповідачем було пропущено строк притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

Зазначає, що надані суду копії поштових квитанцій та повернутих відповідачеві конвертів з позначками листонош «за закінченням терміну зберігання» не є належними доказами надіслання на адресу позивача саме повідомлення про розгляд справи про адміністративне правопорушення та копії складеного протоколу.

Більше того, з повернутих відповідачеві конвертів вбачається, що такі конверти повернулися вже після розгляду справи, тобто у відповідача була відсутня інформація чи отримано було матеріали позивачем або не вдалося за можливе вручити лист тощо.

Також, з повідомлення про розгляд справи про адміністративне правопорушення та інших матеріалів вбачається, що у відповідача були наявні альтернативні сучасні канали зв`язку з позивачем, а саме адреса електронної пошти та номер мобільного телефону.

У запереченнях на відповідь на відзив відповідач вказує, що позивач був притягнутий до відповідальності за фактом виконання вебсторінок в соціальних мережах недержавною мовою, встановленим 05.09.2024 представником Уповноваженого із захисту державної мови Вітко-Присяжнюк Ярославою Вікторівною, а докази, наявні у матеріалах справи є належними та допустими.

Заяви, клопотанні, інші процесуальні дії у справі

26 лютого 2025 року ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області адміністративний позов залишено без руху, позивачу надано строк, який не може перевищувати 10 днів для надання документів про сплату судового збору.

03 березня 2025 року, через систему «Електронний суд», до суду надійшла заява про усунення недоліків.

04 березня 2025 року ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області по справі відкрито спрощене позовне провадження.

15 квітня 2025 року ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області у задоволенні клопотання про витребування доказів відмовлено.

01 травня 2025 року ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області клопотання про витребування доказів задоволено. Постановлено витребувати у Секретаріату Уповноваженого із захисту державної мови (01001, м. Київ, провулок Музейний, 12, , тел. +38, email: ) заяви щодо відмови фотостудією ОСОБА_1 обслуговувати, надавати інформацію про товари, роботи, послуги державною мовою від 10.06.2024 року та 14.06.2024 року.

06 червня 2025 року витребувані документи надійшли на адресу суду.

Фактичні обставини, встановлені судом

Заслухавши пояснення представника позивача, який просив позовні вимоги задовольнити, представника відповідача, яка просила відмовити в задоволенні позову, дослідивши матеріали справи, докази надані на підтвердження та спростування обставин позову, суд дійсно встановив наступні фактичні обставини.

10 червня 2024 року Уповноваженим видано наказ № 273-ДК про проведення державного контролю за дотриманням мовного законодавства у діяльності ФОП ОСОБА_1 за власною ініціативою на підставі інформації, яка ширилася 5 червня 2024 року у соціальній мережі «Telegram» про відмову в обслуговуванні споживача державною мовою представником фотостудії «Fotostudio ОСОБА_1», яка розташована за адресою: вул. Балківська, 130, м. Одеса.

Для проведення перевірки визначено відповідальну особу - представника Уповноваженого із захисту державної мови Ярослава Вітко-Присяжнюка.

Початок контрольних заходів заплановано на 19 червня 2024 року зі строком здійснення перевірки в межах 30 робочих днів. /а.с. 37/

Згідно з копією листа від 30.07.2024 № 3406/04.2-Вих.: відповідно до частини 2 ст. 56 Закону для прийняття рішення за результатами державного контролю фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 направлено лист від 25.06.2024 № 2836/04.2-Вих з проханням у найкоротший термін надати відповідь. На дату складання листа відповідь не надійшла. У зв`язку із чим та з метою прийняття виваженого рішення за результатами заходів державного контролю уповноважений із захисту державної мови повторно просить надати відповідь./40-41/

11.09.2024 складено повідомлення про адміністративне правопорушення, у якому зазначено, що розгляд справи відбудеться о 14 год 00 хв. «30» вересня 2024 року в приміщенні Секретаріату Уповноваженого із захисту державної мови. /а.с. 42/

10 вересня 2024 року складено акт про неявку особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, а саме щодо того, що ОСОБА_1 не з`явився 10.09.2024 об 11:00 у приміщення Секретаріату Уповноваженого із захисту державної мови на розгляд матеріалів з метою встановлення наявності у його діях ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 ст. 188-52 КУпАП./а.с. 43/

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення від 10.09.2024 вбачається, що в результаті здійснення державного контролю за застосуванням державної мови фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 представником Уповноваженого із захисту державної мови Вітко-Присяжнюк Ярославою Вікторівною.

05 вересня 2024 року встановлено факт виконання недержавною мовою веб сторінок у соціальних мережах «Faccbook» тa «Instagram» (ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5), за допомогою якого ФОП ОСОБА_1 здійснює господарську діяльність та надає споживачам інформацію про товари (послуги), з огляду на що ОСОБА_1 порушив вимоги ч. 6 ст. 27 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної»./а.с. 44-45/

Постановою Уповноваженого із захисту державної мови Кремінь Тараса Дмитровича № 172 від 30.09.2024 визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною другою статті 188-52 Кодексу України про адміністративні правопорушення та застосувати до нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 3400,00 грн. /а.с. 46-49/

Відповідно до копії акту про результатами здійснення контролю за застосуванням державної мови від 10.09.2024 підставою для здійснення державного контролю за застосуванням державної мови є наказ уповноваженого із захисту державної мови «Про здійснення державного контролю за застосуванням державної мови фізичною-особою підприємцем ОСОБА_1 » від 10 червня 2024 року № 273-ДК. Державний контроль за застосуванням державної мови здійснено: за власною ініціативою Уповноваженого із захисту державної мови. Строк здійснення державного контролю за застосуванням державної мови 19.06.2024 - 10.09.2024

Під час здійснення державного контролю за застосуванням державної мови виявлено наступне: за наявною інформацією, представник фотостудії «Fotostudio ОСОБА_1», яка розташована за адресою: вул. Балківська, 130, м. Одеса, за допомогою якої господарську діяльність здійснює ФОП ОСОБА_1 , відмовився обслуговувати споживача державною мовою (відеодокази зберігаються у Секретаріаті Уповноваженого із захисту державної мови). Окрім того було встановлено, що інтернет-представництва згаданої фотостудії в соціальних мережах «Facebook» та «Instagram», за допомогою яких здійснюється обслуговування споживачів та надається інформацію про товари (послуги). виконані недержавною мовою (фотодокази зберігаються у Секретаріаті Уповноваженого із захисту державної мови).

Вказане є порушенням частини першої та другої статті 30 Закону України «1|ро забезпечення функціонування української мови як державної» мовою обслуговування споживачів в Україні є державна мова, підприємства, установи та організації всіх форм власності, фізичні особи-підприємці, інші суб?єкти господарювання, що обслуговують споживачів (крім випадків, встановлених частиною третьою цієї статті) здійснюють обслуговування та надають інформацію про товари (послуги), у тому числі через інтернет-магазини та інтернет-каталоги державною мовою. Інформація державною мовою може дублюватися іншою мовою.

Згідно з частиною шостою статті 27 Закону інтернет-представництва (в тому числі веб-сайти, веб-сторінки в соціальних мережах) органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій державної і комунальної форм власності, медіа, зареєстрованих в Україні, а також суб`єктів господарювання, що реалізують товари і послуги в Україні та зареєстровані в Україні, виконуються державною мовою. Поряд з версією інтернет-представництв (у тому числі веб-сайтів, веб-сторінок у соціальних мережах), виконаних державною мовою, можуть існувати версії іншими мовами. Версія інтернет-представництва державною мовою повинна мати не менше за обсягом та змістом інформації, ніж іншомовні версії, та завантажуватись за замовчуванням для користувачів в Україні.

З метою встановлення усіх обставин порушення вимог Закону на адресу ФОП направлено листи від 25.06.2024 № 2836/04.1-Вих. та від 30.07.2024 № 3406/04.2 -Вих, на які ФОП відповіді не надав.

Таким чином за результатами аналізу наявних у Секретаріаті Уповноваженого із захисту державної мови матеріалів встановлено порушення ФОП частини першої та другої статті 30 Закону, а також станом на 05 вересня 2024 року частини шостої статті 27 Закону./а.с. 71-72/

Направлення акту про результати здійснення контролю за застосуванням державної мови від 10.09.2024 та протоколу про адміністративне правопорушення, світлин підтверджується копією опису вкладення до цінного листа, квитанціями, повернутими конвертами. Конверт повернувся з поміткою «за закінченням терміну зберігання». /а.с. 73-76/

Відправлення прибуло до відділення УкрПошта 29.10.2024, вручено за довіреністю 30.10.2024.

10 червня 2024 року та 14 червня 2024 року до Секретаріату Уповноваженого із захисту державної мови надійшла скарги про порушення вимог Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» у діяльності фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , а саме: відмова в обслуговуванні споживача українською мовою представником фотостудії «Fotostudio ОСОБА_1», а також інтернет представництво фотостудії в соціальній мережі «Instagram», за допомогою якого здійснюється обслуговування споживачів та надається інформацію про товари (послуги), виконані недержавною мовою.

Скріншоти, які надані Секретаріатом Уповноваженого із захисту державної мови на виконання ухвали Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області, відображають інформацію, яка міститься на сторінці бренду (одягу) @vl.dress.rent.

Нормативне обґрунтування. Оцінка аргументів сторін, висновки суду

Відповідно до ч. 3 ст. 288 КУпАП, оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення здійснюється у порядку, визначеному КАС України, з особливостями, встановленими КУпАП.

Відповідно до ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк (п. 19 ч. 1 ст. 4 КАС України).

Пунктом 1 частини 1 ст. 20 КАС України визначено, що місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності

Так, відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Отже, в межах даної справи суду належить здійснити перевірку рішення суб`єкта владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності на предмет відповідності вимогам законності, верховенства права, правам, свободам та законним інтересам осіб, вимогам розумності, добросовісності, безсторонності (неупередженості).

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно зі ст. 8 КУпАП особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення. Закони, які пом`якшують або скасовують відповідальність за адміністративні правопорушення, мають зворотну силу, тобто поширюються і на правопорушення, вчинені до видання цих законів. Закони, які встановлюють або посилюють відповідальність за адміністративні правопорушення, зворотної сили не мають. Провадження в справах про адміністративні правопорушення ведеться на підставі закону, що діє під час і за місцем розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Тобто, притягненню до адміністративної відповідальності особи обов`язково повинна передувати належна та вчинена відповідно до вимог чинного законодавства поведінка суб`єкта владних повноважень, а також встановлення останнім факту вчинення особою адміністративного правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена чинним законодавством.

Предметом оскарження у справі, що розглядається є рішення Уповноваженого із захисту державної мови про притягнення позивача, який порушив вимоги частини 6 статті 27 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної», до адміністративної відповідальності за частиною 2 статті 188-52 КУпАП.

Так, згідно з пунктами 1 та 2 частини другої статті 49 Закону, завданнями Уповноваженого із захисту державної мови є захист української мови як державної та захист права громадян України на отримання інформації та послуг державною мовою у сферах суспільного життя на всій території України, а також усунення перешкод та обмежень у користуванні державною мовою.

Відповідно до частини першої статті 56 Закону, здійснення державного контролю за застосуванням державної мови здійснюється Уповноваженим та його представниками. Згідно з підпунктом 5 пункту 4 Положення про Секретаріат Уповноваженого із захисту державної мови, затвердженого наказом Уповноваженого із захисту державної мови від 14 серпня 2020 року № 2, Уповноважений має право приймати рішення про здійснення державного контролю за застосуванням державної мови.

Зокрема, частина 6 статті 56 Закону передбачає, що у разі фіксації актом про результати здійснення контролю за застосуванням державної мови факту порушення вимог щодо обов`язкового застосування державної мови, встановлених статтями 12- 23, 25-29, 31-42 цього Закону, Уповноважений або його представник складає на підставі такого акта протокол про адміністративне правопорушення.

Згідно зі статтею 255 КУпАП, протоколи про адміністративні правопорушення мають право складати представники Уповноваженого (статті 188-52, 188-53).

Відповідно до ст. 244-24 КУпАП, Уповноважений розглядає справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням законодавства у сфері застосування державної мови та невиконанням законних вимог представника Уповноваженого із захисту державної мови (статті 188-52, 188-53).

Відповідно до ст. 283 КУпАП України, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.

Зі змісту ст. 284 КУпАП вбачається, що одним з можливих наслідків розгляду і вирішення справи про адміністративне правопорушення є притягнення особи до адміністративної відповідальності шляхом винесення постанови про накладення адміністративного стягнення.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 30.05.2019 у справі №337/3389/16-а (2-а/337/154/2016), постанова про притягнення до адміністративної відповідальності є рішенням суб`єкта владних повноважень, актом індивідуальної дії, який встановлює відповідні права та обов`язки для особи, щодо якої він винесений. Таке рішення суб`єкта владних повноважень має бути обґрунтованим на момент його прийняття, оскільки воно має значущі наслідки для суб`єктів, що знаходяться в нерівному положенні по відношенню до суб`єкта владних повноважень.

У контексті наведеного необхідно зазначити, що дотримання передбаченої законом процедури та порядку винесення такого рішення має виключно важливу роль для встановлення об`єктивної істини органом, на який законом покладено повноваження, зокрема, щодо розгляду справ про адміністративне правопорушення. Порушення норм процесуального права суб`єктом владних повноважень при прийнятті та складанні постанови про притягнення до адміністративної відповідальності зводить нанівець саму суть та завдання, покладені в основу поняття адміністративної відповідальності, оскільки ускладнює, а подекуди й унеможливлює встановлення судом, що розглядає справу про адміністративне правопорушення, об`єктивної сторони вчинюваного порушення та вини особи в його вчиненні.

При вирішенні спору суд також враховує, що у пункті 70 рішення Європейського суду з прав людини від 20 жовтня 2011 року у справі «Рисовський проти України» суд зазначив, що принцип «належного урядування», зокрема, передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовний спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість уникати виконання своїх обов`язків. Прозорість адміністративних процедур є ефективним запобіжником державному свавіллю. Вмотивоване рішення демонструє особі, що вона була почута, дає стороні можливість апелювати проти нього. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватися належний публічний та судовий контроль за адміністративними актами суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Відповідно до положень КУпАП вищевказані обставини встановлюються на підставі доказів.

Відносно позивача складено постанову про адміністративне правопорушення за ч. 2 ст. 188-52 КУпАП, диспозиція та санкція якої сформульовані законодавцем наступним чином: порушення вимог Закону України "Про забезпечення функціонування української мови як державної" щодо застосування державної мови у сфері освіти, науки, культури, книговидання, у користувацьких інтерфейсах комп`ютерних програм та веб-сайтів, у сфері інформації для загального ознайомлення, публічних заходів, технічної і проектної документації, реклами, охорони здоров`я, спорту, телекомунікацій та поштового зв`язку, транспорту -

тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або попередження, якщо порушення вчинене вперше.

Суд, зауважує, що для кваліфікації діяння як адміністративного правопорушення необхідна сукупність чотирьох елементів його складу: об`єкта, об`єктивної сторони, суб`єкта та суб`єктивної сторони.

Об`єктом правопорушення порядок застосування української мови, зокрема у рекламі, який врегульовано приписами Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної», а об`єктивною стороною - їх порушення.

Відповідно до ч. 6 ст. 27 Закону України «Про функціонування української мови як державної» інтернет-представництва (в тому числі веб-сайти, веб-сторінки в соціальних мережах) органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій державної і комунальної форм власності, медіа, зареєстрованих в Україні, а також суб`єктів господарювання, що реалізують товари і послуги в Україні та зареєстровані в Україні, виконуються державною мовою. Поряд з версією інтернет-представництв (у тому числі веб-сайтів, веб-сторінок у соціальних мережах), виконаних державною мовою, можуть існувати версії іншими мовами. Версія інтернет-представництва державною мовою повинна мати не менше за обсягом та змістом інформації, ніж іншомовні версії, та завантажуватись за замовчуванням для користувачів в Україні.

При цьому, суд звертає увагу, що відповідно до вимог частини 2 ст. 2 Закону №2704, дія цього Закону не поширюється на сферу приватного спілкування.

Так, суд погоджується із доводами представника позивача, що з наданого Акту про результати здійснення контролю за застосуванням державної мови від 10.09.2024 року не можливо встановити суті проведеної перевірки, які саме дії відповідачем вчинялись для встановлення факту правопорушення.

У відзиві відповідач зазначає, що перевірку було здійснено за власною ініціативою, на підставі інформації, яка ширилася 5 червня 2024 року у соціальній мережі «Telegram» про відмову в обслуговуванні споживача державною мовою представником фотостудії «Fotostudio ОСОБА_1», проте доказів, цього суду не надає.

Щодо наявних у матеріалах справи фотоматеріалів, то їх вмісту не можливо встановити ні часу їх створення, ні з якої соціальної мережі їх було ймовірно зафіксовано, ні особу, що їх створила, ні їх відношення до даної справи. Що протокол про адміністративне правопорушення, що оскаржувана постанова місятять посилання на факт виконання недержавною мовою веб сторінок соціальних мереж «Facebook » та «Instagram» за посиланнями: ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_1 та ІНФОРМАЦІЯ_7.

Разом з тим, встановити ймовірне посилання з доданих фотоматеріалів можливо лише на одній світлині з посиланням облікового запису: ІНФОРМАЦІЯ_8 («Николаев, Украина»), однак з матеріалів справи вбачається, що обліковий запис соціальної мережі ІНФОРМАЦІЯ_8 не був предметом дослідження.

У рішенні ЄСПЛ від 21.07.2011 по справі «Коробов проти України» зазначено, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту.

Доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом, зазначене викладено в п. 43 рішення ЄСПЛ від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України».

Натомість, відповідачем не надано доказів, які б дали підстави суду дійти до висновку про наявність у діях ОСОБА_1 вини «поза розумним сумнівом».

Суд також бере до уваги доводи, які містяться у позовній заяві, про неналежне повідомлення особи про дату, час та місце розгляду справи.

Згідно ч. 1 ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи. Інші особи, які беруть участь у провадженні по справі про адміністративні правопорушення, повідомляються про день розгляду справи в той же строк (стаття 277-2 КУпАП).

Обов`язок повідомити особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три дні до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа.

Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи про адміністративне правопорушення.

Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду, зокрема, від 21 березня 2019 року у справі №489/1004/17, від 30 січня 2020 року у справі №308/12552/16-а та у справі №482/9/17, від 6 лютого 2020 року у справі №205/7145/16-а.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 08 листопада 2018 року у справі «Созонов та інші проти України» зазначив, що на національні суди покладено обов`язок з`ясувати чи були судові повістки або інші документи завчасно отримані сторонами та, за необхідності, зафіксувати таку інформацію у тексті рішення (див. рішення у справі «Ганкін та інші проти Росії» (Gankin and Others v. Russia), заява № 2430/06 та інші, пункт 36, від 31 травня 2016 року). У разі невручення стороні належним чином судових документів, вона може бути позбавлена можливості захищати себе у провадженні (див. рішення у справі «Заводнік проти Словенії» (Zavodnik v. Slovenia), заява № 53723/13, пункт 70, від 21 травня 2015 року, із подальшими посиланнями) (параграф 8 рішення).

Так з матеріалів справи встановлено, що повідомлення про розгляд справи про адміністративне правопорушення повернулось на адресу відповідача з поміткою «за закінченням терміну зберігання».

Натомість, якщо причиною повернення судової повістки зазначено «за закінченням терміну зберігання» це не є доказом належного інформування учасника справи про час і місце розгляду справи.

Більше того, з повернутих відповідачеві конвертів вбачається, що такі конверти повернулися вже після розгляду справи, тобто у відповідача була відсутня інформація чи отримано було матеріали позивачем або не вдалося за можливе вручити лист тощо.

Розгляд відповідачем справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яку належним чином не повідомили про дату, час розгляду, є безумовною підставою для скасування постанови про притягнення до відповідальності.

Так, згідно частини 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

З урахуванням викладеного, враховуючи, що позивача неналежним чином повідомлено про дату, час та місце розгляду справи, що істотно вплинуло на фактичну можливість особи реалізувати передбачені ст. 268 КУпАП права, враховуючи, що відповідачем не спростовано презумпцію протиправності рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, суд доходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Так, відповідно до частини першої ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки позов підлягає задоволенню, з відповідача на користь позивача необхідно стягнути судовий збір у розмірі 484,48 грн.

Керуючись статтями 2, 6, 9, 73 - 77, 139, 242-246, 286, 293, 295 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Секретаріату Уповноваженого із захисту державної мови про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - задовольнити.

Постанову Уповноваженого із захисту державної мови Кремінь Тараса Дмитровича № 172 по справі про адміністративне правопорушення від 30.09.2024 року про накладення на ОСОБА_1 штрафу в розмірі 3400 гривень скасувати.

Провадження по адміністративній справі відносно ОСОБА_1 закрити на підставі ч. 1 п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-52 КУпАП.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Секретаріату Уповноваженого із захисту державної мови (, адреса: м. Київ, пров. Музейний, 12) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ) витрати по сплаті судового збору у розмірі 484,48 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом 10 днів з дня його проголошення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: Секретаріат Уповноваженого із захисту державної мови, , адреса: м. Київ, пров. Музейний, 12.

Повний текст судового рішення складено та проголошено 16 червня 2025 року.

Суддя