Справа № 640/257/21
Суддя: Панкеєва Вікторія Анатоліївна
Дата ухвалення: 2025-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

(про залишення позовної заяви без розгляду двічі не з`явився)

16 червня 2025 року м. Житомир справа № 640/257/21

категорія 111020300

Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Панкеєвої В.А., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної податкової служби у м. Києві до товариства з обмеженою відповідальністю "Ділвокс" про стягнення податкового боргу,

встановив:

Головне управління ДПС у м. Києві звернулося до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю "Ділвокс" про стягнення коштів платника податків з рахунків у банках, що обслуговують такого платника на суму податкового боргу 541 350,00 грн.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 грудня 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у даній справі.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 17 березня 2025 прийнято до провадження адміністративну справу №640/257/21 та призначено відкрите судове засідання з викликом учасників справи до Житомирського окружного адміністративного суду за адресою: місто Житомир, вулиця Бориса Лятошинського, 5, зал № 5 на 21 квітня 2025 року об 10:00 годин.

До суду надійшло клопотання представника Головного управління ДПС у м. Києві про проведення судового засідання у справі в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 18 квітня 2025 року клопотання представника Головного управління ДПС у м. Києві про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції задоволено, вирішено провести судове засідання 21 квітня 2025 року о 10:00 в режимі відеоконференції в підсистемі відеоконференцзв`язку (https://vkz.court.gov.ua/).

Судове засідання 21 квітня 2025 року не відбулось, у зв`язку з відсутністю інформації про належне повідомлення відповідача про дату, час та місце судового розгляду справи. Наступне судове засідання призначено на 12 травня 2025 року.

Протокольною ухвалою суду від 12 травня 2025 року в підготовчому засіданні оголошено перерву до 10:00 26 травня 2025 року.

Повістку про виклик до суду в адміністративній справі доставлено позивачу 12 травня 2025 року об 13:19 до електронного кабінету в системі "Електронний суд", про що свідчить довідка про доставку електронного листа, яка міститься у матеріалах справи.

У судове засідання, призначене на 26 травня 2025 року, сторони не з`явились, клопотань про відкладення розгляду справи або слухання справи без їх участі до суду не подавали. Розгляд справи перенесено на 16 червня 2025 року об 11:30.

Повістку про виклик до суду в адміністративній справі доставлено позивачу 26 травня 2025 року об 20:19 до електронного кабінету в системі "Електронний суд", про що свідчить довідка про доставку електронного листа, яка міститься у матеріалах справи.

16 червня 2025 року у судове засідання представник позивача також не з`явився, про причини суд не повідомив, жодних клопотань не подав як і заяви про розгляд цієї справи за відсутності позивача. Про дату, час та місце судового розгляду позивач повідомлявся належним чином: направленням повісток про виклик його представникам до електронного кабінету в системі "Електронний суд", про що свідчить довідка про доставку електронного листа, яка міститься у матеріалах справи.

Отже, суд вжив усі можливі заходи з використанням передбачених нормами Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) процесуальних засобів щодо належного повідомлення позивача про час, місце та дату судового засідання.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду з огляду на наступне.

Згідно зі статтею 55 Основного Закону кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; гласність судового процесу; обов`язковість судового рішення.

Крім того, відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до пунктів 1 і 2 частини другої статті 205 КАС України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Частиною п`ятою статті 205 КАС України передбачено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Наведена норма кореспондує приписам пункту 4 частини першої статті 240 КАС України, відповідно до яких суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Комплексний аналіз положень зазначених норм процесуального закону дає підстави для висновку, що залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених частиною п`ятою статті 205, пунктом 4 частини першої статті 240 КАС України, можливе виключно за наявності сукупності таких умов:

а) належне повідомлення позивача про дату, час і місце судового засідання;

б) відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності;

в) неявка позивача в судове засідання (підготовче засідання) без поважних причин або неповідомлення ним про причини такої неявки;

г) неможливість розгляду справи по суті за відсутності позивача;

ґ) відсутність вимоги відповідача щодо розгляду справи по суті на підставі наявних у ній доказів.

Суд також зауважує, що загальнообов`язкові процесуальні правила статті 205 КАС України є певною формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенство права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.

Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, спрямовані на те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті встановлюють наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

Частина п`ята статті 205 КАС України сформульована таким чином, що дає суду можливість залишити позовну заяву без розгляду, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, певної відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду.

Законодавче формулювання у частині п`ятій статті 205 КАС України "… якщо неявка перешкоджає розгляду справи" означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладене у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.

Передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 року у справі "Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії" (Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Отже, у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції, важливе значення має добросовісна поведінка позивача та його представника.

Аналогічний правовий висновок, сформульований Великою Палатою Верховного Суду у схожих за змістом правовідносинах, викладений у постановах від 18 грудня 2019 року у справі № 9901/949/18, від 27 травня 2020 року у справі № 9901/11/19, від 20 липня 2023 року у справі № 9901/439/21, від 08 лютого 2024 року № 990/89/23.

Позивач та його представники наведених принципів не дотримались і, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце судових засідань, у розумінні статей 124, 126 КАС України, у судові засідання не прибули без поважних причин.

Вирішуючи розглядати справу у судовому засіданні з викликом сторін суд керувався, насамперед, необхідністю вислухати всі сторони з метою повного з`ясування всіх фактичних обставин у справі та правильного її вирішення.

Проте позивач, як ініціатор судового провадження, представництва власних інтересів під час її розгляду не забезпечив, що, виходячи із характеру спірних правовідносин, обсягу обставин, які необхідно встановити для повного та всебічного розгляду справи, перешкоджає її розгляду.

З огляду на повторне незабезпечення позивачем прибуття свого представника у судове засідання без поважних причин, за відсутності заяви про розгляд справи за відсутності позивача та враховуючи те, що відповідач не наполягає на розгляді справи по суті, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду.

Керуючись статтями 205, 229, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву Головного управління ДПС у м. Києві до товариства з обмеженою відповідальністю "Ділвокс" про стягнення податкового боргу залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя В.А. Панкеєва

16.06.25