Справа № 360/1215/25
Суддя: О.М. Качанок
Дата ухвалення: 2025-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16 червня 2025 року м. ДніпроСправа № 360/1215/25

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Качанок О.М., перевіривши матеріали адміністративного позову адвоката Галкіна Вячеслава Леонідовича в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов адвоката Галкіна Вячеслава Леонідовича в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області, в якому позивач просить:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області, які полягають у незарахуванні позивачу до пільгового підземного стажу з повним робочим днем під землею, який дає право на розрахунок пенсії у відповідності до статті 8 Закону України «Про підвищення престижності шахтарської праці» стажу: з 01.09.1989 по 14.01.1993 - навчання в професійно технічному училищі № 55 м. Привілля Луганської області за спеціальністю «Електрослюсар підземний, з умінням виконувати роботу машиніста гірничих видобувних машин», з 25.01.1993 по 11.05.1993 - електрослюсарем підземним з повним робочим днем під землею на шахті ім. Г.Г. Капустіна виробничого об`єднання «Лисичанськвугілля», з 17.05.1993 по 12.12.1994 - строкову військову службу, з 13.02.1995 по 11.09.1995, з 02.10.1995 по 20.07.1996 - електрослюсаря підземного з повним робочим днем під землею на шахті ім. Г.Г. Капустіна виробничого об`єднання «Лисичанськвугілля», з 23.10.2000 по 25.07.2001 - гірника очисного забою з повним робочим днем під землею у ДП ДВАТ шахта «Привільнянська» ДХК «Лисичанськвугілля», з 16.02.2010 по 10.11.2010 - учня гірника з ремонту гірничих виробок, з 12.10.2010 по 31.12.2021 - гірника з ремонту гірничих виробок з повним робочим днем під землею у ВП шахта ім. Г.Г. Капустіна АТ «Лисичанськвугілля», з 13.07.2024 по 31.07.2024 та з 01.10.2024 по 01.01.2025 - електрослюсаря підземного з повним робочим днем під землею у ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля»;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Сумській області зарахувати до пільгового підземного стажу позивача з повним робочим днем під землею, який дає право на розрахунок пенсії у відповідності до статті 8 Закону України «Про підвищення престижності шахтарської праці» стаж: 01.09.1989 по 14.01.1993 - навчання в професійно технічному училищі № 55 м. Привілля Луганської області за спеціальністю «Електрослюсар підземний, з умінням виконувати роботу машиніста гірничих видобувних машин», з 25.01.1993 по 11.05.1993 - електрослюсарем підземним з повним робочим днем під землею на шахті ім. Г.Г. Капустіна виробничого об`єднання «Лисичанськвугілля», з 17.05.1993 по 12.12.1994 - строкову військову службу, з 13.02.1995 по 11.09.1995, з 02.10.1995 по 20.07.1996 - електрослюсаря підземного з повним робочим днем під землею на шахті ім. Г.Г. Капустіна виробничого об`єднання «Лисичанськвугілля», з 23.10.2000 по 25.07.2001 - гірника очисного забою з повним робочим днем під землею у ДП ДВАТ шахта «Привільнянська» ДХК «Лисичанськвугілля», з 16.02.2010 по 10.11.2010 - учня гірника з ремонту гірничих виробок, з 12.10.2010 по 31.12.2021 - гірника з ремонту гірничих виробок з повним робочим днем під землею у ВП шахта ім. Г.Г. Капустіна АТ «Лисичанськвугілля», з 13.07.2024 по 31.07.2024 та з 01.10.2024 по 01.01.2025 - електрослюсаря підземного з повним робочим днем під землею у ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», здійснивши відповідний перерахунок пенсії з дати її призначення, тобто з 02.01.2025, з виплатою заборгованості, з урахуванням фактично сплачених сум.

За приписами пунктів 3 та 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі (частина друга статті 171 КАС України).

Перевіривши матеріали адміністративного позову, суд встановив таке.

Відповідно до частини 3 статті 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI).

Згідно з частиною першою статті 3 Закону № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Частиною першою статті 4 Закону № 3674-VI встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до частини другої статті 4 Закону № 3674-VI за подання фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; немайнового характеру - у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01 січня 2025 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становив 3028,00 грн.

З прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено одну самостійну позовну вимогу немайнового характеру, тобто розмір судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, - 1211,20 грн.

Разом з тим, позовну заяву подано в електронній формі через Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему «Електронний суд».

Відповідно до частини 3 статті 4 Закону № 3674-VI при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

З урахуванням наведеного, позивач за подання даної позовної заяви повинен був сплатити судовий збір в розмірі 968,96 грн.

Оглядом матеріалів позовної заяви встановлено, що позивачем документ про сплату судового збору в сумі 968,96 грн до позовної заяви не доданий.

Отже, позивачем не сплачено судовий збір у законодавчо визначеному розмірі.

Разом з тим, в позові заявлено клопотання про відстрочення позивачу сплати судового збору. В обґрунтування клопотання зазначено, що позивач звертається з адміністративним позовом з метою захисту своїх соціальних прав, через повномасштабну війну втратив усе майно, що вказує на скрутне матеріальне становище.

Частиною третьою статті 3 КАС України передбачено, що провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною 1 статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Положеннями пункту 1 частини 1 статті 8 Закону № 3674-VI визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, якщо, зокрема: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до частини 2 статті 8 Закону № 3674-VI суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, суд наділений повноваженнями зменшити тягар судових витрат для особи, яка до нього звертається. Водночас конструкція наведених правових норм дає підстави для висновку, що зменшення судових витрат, відстрочення або звільнення від їх сплати, є не обов`язком суду, а саме його повноваженням як формою суддівського розсуду, який може бути реалізований за наявності певних обставин.

До того ж, стосовно сплати судового збору законодавець визначив вичерпний перелік умов, за наявності яких можливе відстрочення сплати судового збору.

Зокрема, особа, яка звертається до суду, має право подати відповідне клопотання, в якому навести обставини щодо її майнового стану, за наявності підстав, з якими закон пов`язує можливість реалізації судом повноважень зменшити розмір судових витрат, відстрочити або звільнити від їх сплати. Такі обставини мають бути підтверджені належними, допустимими, достатніми та достовірними доказами.

Також слід зазначити, що норми частини 1 та 2 статті 8 Закону України «Про судовий збір» є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а повноваження суду на власний розсуд звільнити особу від сплати судового збору (відстрочити, розстрочити його сплату або зменшити його розмір).

Подібна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 14.02.2023 у справі № 160/26929/21.

Суд зазначає, що майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити. Отже, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати належні і допустимі, у розумінні статей 73, 74 КАС України, докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, для застосування судом положень частини 1 статті 133 КАС України повинні бути відповідні правові підстави, в іншому ж випадку, як зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі», вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Верховний Суд в ухвалі від 07 лютого 2022 року у справі № 120/4764/21-а зазначив, що Закон України «Про судовий збір» не містить вичерпного й чітко визначеного переліку документів, які можливо вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд установлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (пункт 44 рішення Європейського суду з прав людини від 25.07.2005 у справі «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland»), заява № 71731/01; пункти 63 - 64 рішення Європейського суду з прав людини від 26.07.2005 у справі «Єдамскі та Єдамска проти Польщі» («Jedamski and Jedamska v. Poland»), заява № 73547/01).

Вимога про сплату судового збору є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» (Shishkov v. Russia) від 20.02.2014, пункт 111).

Вказане узгоджується і з правовою позицією Верховного Суду, висловленою в ухвалі від 25 жовтня 2022 року у справі № 640/10720/21.

Представник позивача, звертаючись із клопотанням про відстрочення сплати судового збору, зокрема зазначив, що позивач має скрутний матеріальний стан.

Разом з тим, жодних доказів на підтвердження майнового стану позивача, до матеріалів позову не надано.

Також слід вказати, що Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 20.04.2023 у справі № 990/13/23 вказала таке: «Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутне матеріальне становище скаржника, що відповідно унеможливлює здійснити оплату судових витрат.

Із доданих до апеляційної скарги виписки по картці/рахунку з АТ КБ «ПриватБанк» від 16 січня 2023 року № 6ЕABVG53DNE1TLO та відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків від 22 березня 2023 року № 0210-23-00229 за період з I по IV квартал 2022 року можна визначити, що скаржник не отримував доходів.

Проте цих документів не достатньо для висновку визначити й визнати майновий стан скаржника таким, щоб звільнити його від сплати судового збору. З цих документів також не можна визначити, що у скаржника немає інших доходів».

Отже, з урахуванням вищенаведених висновків Великої Палати Верховного Суду суд зазначає, що для належного підтвердження майнового стану позивача необхідно надати відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми нарахованих доходів за 2024 рік, довідку з органів Пенсійного фонду України про нараховані та виплачені суми пенсії позивачу з моменту її призначення, докази наявності/відсутності коштів на банківських рахунках, існування інших джерел доходів тощо.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки вищевказані обставини перешкоджають відкриттю провадження у справі, позовну заяву слід залишити без руху, з встановленням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Суд зазначає, що недоліки позовної заяви мають бути усунені шляхом подання до суду відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми нарахованих доходів за 2024 рік, довідку з органів Пенсійного фонду України про нараховані та виплачені суми пенсії позивачу з моменту її призначення, докази наявності/відсутності коштів на банківських рахунках, існування інших джерел доходів тощо, або документа про сплату судового збору в розмірі 968,96 грн, сплаченого за такими реквізитами: отримувач коштів - ГУК у Луг.обл./МТГ м.Сєвєр/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37991110; банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.); рахунок отримувача - UA4012499; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу - *; 101; ____ (реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ____ (ПІБ позивача), Луганський окружний адміністративний суд.

Керуючись статтею 160, 161, 169, 241, 243, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву адвоката Галкіна Вячеслава Леонідовича в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Запропонувати позивачу протягом п`яти календарних днів з дати отримання даної ухвали усунути недоліки позовної заяви у спосіб, визначений ухвалою.

Якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті позивачем у строк, встановлений судом, позовна заява буде повернута.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

СуддяО.М. Качанок