Справа № 520/28632/24
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2025-06-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2025 р. Справа № 520/28632/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Перцової Т.С.,

Суддів: Макаренко Я.М. , Жигилія С.П. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.02.2025, головуючий суддя І інстанції: Шляхова О.М., м. Харків, повний текст складено 03.02.25 по справі № 520/28632/24

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СК ВОСТОК»

до Головного управління ДПС у Харківській області

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ

Товариство з обмеженою відповідальністю "СК Восток" (далі по тексту - ТОВ "СК Восток", позивач) звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області (далі по тексту - ГУ ДПС в Харківській області, відповідач), у якому просило суд:

- визнати протиправним та скасувати податкові повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Харківській області від 16.09.2024 за №№ 0/52248/0408, 0/52242/0408.

В обґрунтування позовних вимог зазначено про протиправність податкових повідомлень-рішень ГУ ДПС в Харківській області № 0/52248/0408 та № 0/52242/0408 від 16.09.2024 про застосування фінансових санкцій у розмірі 837,77 грн та 1906,14 грн відповідно за несвоєчасну сплату узгодженим сум податкових зобов`язань з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за 2022 рік, як таких, що винесені без урахування рішення ГУ ДПС в Харківській області від 02.01.2023 № 1/20-40-04-05-16 про визнання ТОВ "СК Восток" таким, що не може своєчасно виконувати податкові обов`язки, що є підставою для звільнення платника податку від відповідальності.

Пояснив, що ТОВ "СК Восток" знаходиться в Ізюмському районі, та 28.02.2022 було окуповане ворогом аж до вересня 2022 року, суттєво постраждало внаслідок обстрілів, у зв`язку із чим зупинено будь-яку діяльність, що свідчить про наявність об`єктивних та непереборних причин, які вплинули на можливість виконувати податкові обов`язки.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 03.02.2025 у справі №520/28632/24 адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "СК Восток" (пл. Центральна, буд. 11, с. Бугаївка, Ізюмський район, Харківська область, 64320, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення задоволено.

Визнано протиправним та скасовано податкові повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Харківській області від 16.09.2024 за №№0/52248/0408, 0/52242/0408.

Стягнуто з Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057, ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "СК Восток" (пл. Центральна, буд. 11, с. Бугаївка, Ізюмський район, Харківська область, 64320, ) сплачений судовий збір у розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) грн. 00 коп.

Відповідач, не погодившись з вказаним рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на незаконність, необґрунтованість, неправильне застосування норм матеріального та процесуального права, просив суд апеляційної інстанції скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.02.2025 у справі № 520/28632/24, прийнявши у справі нове судове рішення, яким у задоволенні позову ТОВ «СК Восток» відмовити в повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована твердженнями про невірне застосування судом першої інстанції приписів пункту 57.1 статті 57, підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ та підпункту «б» підпункту 266.10.1 пункту 266.10 статті 266 Податкового кодексу України, норм матеріального та процесуального права, з викладенням висновків, які не відповідають фактичним обставинам по справі, що в силу статті 317 КАС України є підставою для скасування такого рішення.

З огляду на те, що рішенням від 02.01.2023 № 1/20-40-04-05-16 засвідчено неможливість позивачем своєчасно виконувати свої податкові обов`язки лише з 24.02.2022 по 08.11.2022, станом на дату сплати (06.02.2023) ТОВ «СК Восток» узгоджених сум податкових зобов`язань з податку на нерухоме майно, вiдмiнне вiд земельної дiлянки за 1 квартал 2022 року, позивач вважався таким, що може виконувати податкові обов`язки, а тому в діях контролюючого органу відсутні ознаки протиправності.

До того ж, 08.11.2022 позивачем зареєстровано податкові накладні за період виписки жовтень 2022 року, що підтверджує набуття можливості виконання одного із податкових обов`язків.

Неврахування вказаних обставин свідчить про формальний підхід суду першої інстанції до з`ясування фактичних обставин у справі, та призвело до неправильного вирішення справи.

Позивач у надісланому до суду апеляційної інстанції відзиві на апеляційну скаргу заперечував проти викладених у ній доводів, просив рішення суду першої інстанції залишити без змін, як законне та обґрунтоване.

Вважав доречним висновок суду першої інстанції про те, що ані Порядком підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України, затвердженим Наказом Міністерства фінансів України від 29 липня 2022 року № 225 (далі по тексту Порядок № 225), ані ПК України, не передбачено обмеження строку неможливості своєчасного виконання платником податку податкового обов`язку за минулий період, а тому такі дії контролюючого органу є протиправними та такими, що суперечать нормам діючого законодавства.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "СК Восток", ідентифікаційний код юридичної особи - 30501395, місцезнаходження юридичної особи: пл. Центральна, буд. 11, с. Бугаївка, Ізюмський район, Харківська область, 64320, зареєстроване у передбаченому законом порядку як суб`єкт господарювання, знаходиться на податковому обліку в ГУ ДПС у Харківській області.

02.01.2023 Головним управлінням ДПС у Харківській області відносно ТОВ "СК Восток" винесено рішення № 1/20-40-04-05-16 щодо неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку.

Головним управління ДПС у Харківській області проведено камеральну перевірку щодо порушення термінів сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на нерухоме майно, вiдмiнне вiд земельної дiлянки за 2022 рік ТОВ "СК Восток".

За результатами проведеної перевірки складено акт камеральної перевірки від 15.08.2024 №38267/20-40-04-08-03/30501395, відповідно до якого перевіркою встановлено порушення п. 57.1 ст. 57, п.п. 69.1 1, п. 69 підрозділу 10 розділу XX та п.п. "б" п.п. 266.10.1 п. 266.10 статті 266 Податкового кодексу України термінів сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на нерухоме майно, вiдмiнне вiд земельної дiлянки, згідно з поданих Розрахунків у частині об`єктів житлової нерухомості, Податкової декларації з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за 2022 рік, Розрахунків у частині об`єктів нежитлової нерухомості до Податкової декларації з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за 2022 рік.

На підставі вищевказаного акту ГУ ДПС у Харківській області винесено:

- податкове повідомлення-рішення від 16.09.2024 за №0/52248/0408, Форма "Ш", та за порушення строку сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на нерухоме майно, вiдмiнне вiд земельної дiлянки, застосовано штрафну (фінансову) санкцію (штраф) відповідно до п.124-1 ст. 124 ПК України на суму 16755,38 грн та штраф у розмірі 5% - 837,77 грн;

- податкове повідомлення-рішення від 16.09.2024 за № 0/52242/0408, Форма "Ш", та за порушення строку сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на нерухоме майно, вiдмiнне вiд земельної дiлянки, застосовано штрафну (фінансову) санкцію (штраф) відповідно до п. 124-1 ст. 124 ПК України на суму 21922,88 грн та штраф у розмірі 5% - 1096,14 грн.

Вважаючи податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області протиправними, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з протиправності податкових повідомлень-рішень Головного управління ДПС в Харківській області від 16.09.2024 за № 0/52248/0408 та № 0/52242/0408 про застосування до ТОВ "СК Восток" штрафних (фінансових) санкцій, оскільки ТОВ "СК Восток" має рішення про неможливість своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку, а тому в силу приписів пункту 69.1 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідні положення Податкового кодексу України позивач звільняється від передбаченої відповідальності за порушення підпункту 49.18.1 пункту 49.18 статті 49, пункту 203.1 статті 203 Податкового Кодексу України.

Судом зазначено, що ані Порядком № 225, ані Податковим кодексом України, не передбачено обмеження платника податків відповідним строком неможливості своєчасного виконання податкового обов`язку за минулий період, а тому зазначені дії податкового органу є протиправними та такими, що суперечать нормам діючого законодавства, зокрема пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

Колегія суддів встановлено, що спірні правовідносини виникли внаслідок застосування до позивача штрафних санкцій у розмірі 837,77 грн та 1906,14 грн за податковими повідомленнями-рішеннями ГУ ДПС в Харківській області № 0/52248/0408 та № 0/52242/0408 від 16.09.2024, прийнятими відповідачем після винесення ГУ ДПС у Харківський області рішення від 02.01.2023 № 1/20-40-04-05-16 про неможливість ТОВ "СК Восток" своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку за період з 24.02.2022 по 08.11.2022 включно, що на думку позивача виключало притягнення його до фінансової відповідальності.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства врегульовані ПК України.

Цим Кодексом передбачено функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику (пункт 1.1 статті 1 ПК України).

Зокрема, як встановлено підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України, контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

У розумінні підпункту 75.1.1. пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Відповідно до пункту 76.1 статті 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

З аналізу вказаних положень ПК України слідує, що камеральна перевірка є одним з видів податкових перевірок, нормативно встановлених пунктом 75.1 статті 75 ПК України, та за своєю правовою сутністю є формою поточного документального контролю за дотриманням платником вимог податкового законодавства на підставі декларацій та інших документів податкової звітності, одержаних від платника.

При цьому будь-якого окремого рішення для проведення даного виду перевірки не вимагається, оскільки подання фіскально зобов`язаною особою податкової звітної документації автоматично виступає юридичним фактом для перевірки її достовірності.

Наведене свідчить про обов`язковий характер камеральної перевірки, яка проводиться у випадку подання платником звітних документів до контролюючого органу, а відтак камеральною перевіркою охоплюються лише ті показники документів, які належать до податкової звітності та мають значення для правильності обчислення платником об`єкта оподаткування та суми податку, що підлягає сплаті до бюджету.

Перевірка будь-яких інших відомостей, витребування у платника додаткової інформації та документів, подання яких разом з податковою декларацією чинним законодавством не передбачено, камеральною перевіркою не охоплюється.

Фактично предмет камеральної перевірки передбачає встановлення повноти, своєчасності поданні платником податкової звітності, візуальну перевірку правильності оформлення документів податкової звітності (повноти заповнення усіх необхідних реквізитів, чіткості їх заповнення тощо), перевірку правильності складення розрахунків за податковими платежами (арифметичний підрахунок остаточних сум податків, правильність відображення показників, необхідних для обчислення бази оподаткування).

Виходячи з наведених норм ПК України, предметом камеральної перевірки є лише податкова звітність, тобто відомості, зазначені у відповідній податковій звітності та їх відповідність інформації, яка міститься в системі електронного адміністрування податку на додану вартість, а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Тобто, під час проведення камеральної перевірки не можуть перевірятися інші питання, крім перевірки податкової звітності суцільним рядком. Документами, що мають відношення до такої перевірки, є саме податкові декларації (розрахунки) і ніякі інші. Якщо ж під час проведення камеральної перевірки буде виявлено порушення податкового законодавства, податковий орган має право призначити та провести документальну (виїзну, невиїзну або планову чи позапланову) перевірку платника податків.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що контролюючим органом проведено камеральну перевірку ТОВ «СК Восток» щодо порушення термінів сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за 2022 рік.

За результатами проведеної перевірки встановлено несвоєчасну сплату узгоджених сум грошових зобов`язань з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки згідно з поданими Розрахунками у частині об`єктів нежитлової нерухомості (додаток 1 до податкової декларації) з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за 2022 рік № 18010100, граничний термін сплати 01.08.2022, дата фактичної сплати 06.02.2023, сума боргу, що сплачена 21922,88 грн, кількість днів прострочення 190;

Згідно з Розрахунком у частині об`єктів нежитлової нерухомості (додаток 2 до податкової декларації) з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за 2022 рік № 18010400, граничний термін сплати 01.08.2022, дата фактичної сплати 06.02.2023, сума боргу, що сплачена 16755,38 грн, кількість днів прострочення 190.

З огляду на висновки контролюючого органу про несвоєчасну сплату позивачем узгодженим сум податкових зобов`язань, контролюючим органом було прийнято спірні податкові повідомлення-рішення №0/52248/0408 та №0/52242/0408 від 16.09.2024 про застосування фінансових санкцій у розмірі 837,77 грн та 1906,14 грн відповідно.

Колегія суддів зауважує, що на виконання приписів підпункту 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 ПК України платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Відповідно до пункту 36.1 статті 36 ПК України податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи.

На виконання приписів підпункту 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 ПК України платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Відповідно до пункту 36.1 статті 36 ПК України податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи.

За змістом положень статті 38 ПК України виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк.

Сплата податку та збору здійснюється платником податку безпосередньо, а у випадках, передбачених податковим законодавством, - податковим агентом, або представником платника податку.

Пунктом 31.1 статті 31 ПК України встановлено, що строком сплати податку та збору визнається період, що розпочинається з моменту виникнення податкового обов`язку платника податку із сплати конкретного виду податку і завершується останнім днем строку, протягом якого такий податок чи збір повинен бути сплачений у порядку, визначеному податковим законодавством. Податок чи збір, що не був сплачений у визначений строк, вважається не сплаченим своєчасно.

Момент виникнення податкового обов`язку платника податків, у тому числі податкового агента, визначається календарною датою.

Згідно з пунктом 54.1 статті 54 ПК України крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.

Відповідно до пункту 57.1 статті 57 ПК України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Водночас, Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" № 64/2022 від 24 лютого 2022 року в Україні введений воєнний стан, який на підставі Указів Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" неодноразово продовжувався та діє станом на сьогоднішній день.

З метою реалізації необхідних заходів щодо підтримки військових і правоохоронних підрозділів у відбитті збройного нападу російської федерації та забезпечення прав і обов`язків платників податків Верховна Рада прийняла Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану» від 3 березня 2022 року № 2118-IX, який набрав чинності 7 березня 2022 року (далі по тексту - Закон № 2118-IX).

Законом № 2118-IX підрозділ 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнений пунктом 69, яким установлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.

Зокрема, підпунктами 69.1, 69.9 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України визначено, що у випадку відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок, зокрема щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом трьох місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Законом № 2142-IX від 24 березня 2022 року внесено зміни у підпункт 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України, а саме слова «трьох місяців» замінено словами «шести місяців».

Законом України від 12.05.2022 № 2260-ІХ "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану", який набрав чинності 27.05.2022, внесено зміни до підпункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, згідно з яким тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, установлено особливості для справляння податків і зборів.

Так, відповідно до підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу «Перехідні положення» ПК України (підлягає застосуванню з 27.05.2022) у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності та/або документів (повідомлень), у тому числі передбачених статтями 39 і 39-2, пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

У разі відсутності можливості у платника податків щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності та/або документів (повідомлень), у тому числі передбачених статтями 39 і 39-2, пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, такий платник податків звільняється від відповідальності, визначеної цим Кодексом, у межах діяльності, що провадиться через такі філії, представництва, відокремлені чи інші структурні підрозділи, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України.

На виконання підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України з метою тимчасового, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, підтвердження платниками податків можливості чи неможливості своєчасного виконання податкового обов`язку щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 глави 2 розділу II Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, наказом Міністерства фінансів України від 29 липня 2022 року № 225 затверджено Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України (далі по тексту Порядок № 225).

Відповідно до пункту 3 розділу 2 Порядку № 225 до платників податків, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, які на дату набрання чинності цим Порядком мають можливість подати до контролюючого органу заяву та документи (копії документів), інформацію про відсутність можливості виконання податкових обов`язків, застосовуються такі правила.

У разі неможливості виконання платником податків податкового обов`язку, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, платник податків подає не пізніше 30 вересня 2022 року заяву про відсутність такої можливості разом з вичерпним переліком документів (копій документів), інформації, які передбачені Переліком документів, що підтверджують неможливість платника податків - юридичної особи, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі обов`язок податкового агента затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 29 липня 2022 року № 225 або Переліком документів, що підтверджують неможливість платника податків - фізичної особи, зокрема самозайнятої особи, своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі обов`язок податкового агента затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 29 липня 2022 року № 225 (далі - Переліки документів) до контролюючого органу в порядку передбаченому пунктом 8 цього розділу.

Відповідно до абзацу 2 пункту 2 розділу 3 Порядку № 225 у разі прийняття контролюючим органом рішення про неможливість своєчасного виконання платником податків податкового обов`язку, визначеного цим Порядком, до такого платника податків не застосовується відповідальність, передбачена Кодексом або іншим законодавством, контроль за яким покладено на контролюючі органи, за його невиконання / несвоєчасне виконання.

В силу пункту 5 розділу 2 Порядку № 225 до платників податків, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, щодо яких контролюючим органом прийнято рішення про неможливість своєчасного виконання платником податків податкового обов`язку та у яких відновилася можливість виконувати свої податкові обов`язки, застосовуються такі правила.

Платники податків, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, щодо яких контролюючим органом прийнято рішення про неможливість своєчасного виконання платником податків податкового обов`язку, та у яких відновилася можливість виконувати свої податкові обов`язки, зобов`язані повідомити, контролюючий орган про відновлення можливості виконання платником податків, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, податкового обов`язку не пізніше 60 календарних днів з першого дня місяця, наступного за місяцем відновлення таких можливостей платників податків, шляхом подання повідомлення довільної форми у порядку, передбаченому пунктом 8 цього розділу.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено судом апеляційної інстанції, ТОВ «СК Восток» звернулось до ГУ ДПС у Харківській області з повідомленням про неможливість виконання свого податкового обов`язку з 24.02.2022 по 08.11.2022.

02.01.2023 Головним управлінням ДПС у Харківській області відносно ТОВ "СК Восток" винесено рішення №1/20-40-04-05-16 щодо неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку.

Колегія суддів зауважує, що будь-яких обмежень щодо строків неможливості своєчасного виконання ТОВ «СК Восток» свого податкового обов`язку вказане рішення не містить.

Так само, не містять матеріали справи і відомостей про те, що у позивача, як платника податку, станом на момент винесення спірних податкових повідомлень-рішень відновилася можливість виконувати свої податкові обов`язки, зокрема, через скасування або відкликання рішення №1/20-40-04-05-16 або настання події закінчення воєнного стану.

Таким чином, обставини щодо неможливості виконання податкового обов`язку ТОВ «СК Восток» з 24.02.2022 по 08.11.2022 є такими, що не спростовані сторонами під час апеляційного перегляду справи.

З наведеного слідує, що у спірних правовідносинах позивач на підставі підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу «Перехідні положення» ПК України звільнявся від відповідальності за недотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності та/або документів (повідомлень), у тому числі передбачених статтями 39 і 39-2, пунктом 46.2 статті 46 ПК України, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо.

Таким чином, враховуючи висновок суду апеляційної інстанції про звільнення позивача від відповідальності на підставі підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу «Перехідні положення» ПК України у спірний період за недотримання термінів сплати податків та зборів, колегія суддів дійшла висновку про неправомірність застосування контролюючим органом штрафних санкцій та наявність підстав для скасування податкових повідомлень-рішень, що зумовлює прийняття рішення про відмову у задоволенні вимог апеляційної скарги.

Ухвалюючи дане судове рішення, колегія суддів керується ст.322 КАС України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини (рішення Серявін та інші проти України) та Висновком № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п.41) щодо якості судових рішень.

Як зазначено в п.58 рішення Європейського суду з прав людини по справі Серявін та інші проти України, суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору по даній справі, колегія суддів дійшла висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи сторін, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.

Згідно зі статтею 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.

Керуючись ч. 4 ст. 229, ч. 4 ст.241, ст.ст.243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 326-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.02.2025 по справі № 520/28632/24 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя Т.С. Перцова
Судді Я.М. Макаренко С.П. Жигилій