Справа № 320/26845/25
Суддя: Леонтович А.М.
Дата ухвалення: 2025-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

16 червня 2025 року м. Київ № 320/26845/25

Суддя Київського окружного адміністративного суду Леонтович А.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції м. Києва про визнання незаконним звільнення та поновлення на публічній службі,

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Департаменту патрульної поліції м. Києва, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 21.03.2025 № 167 в частині, якою застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби з поліції інспектора взводу №2 роти №2 полку особливого призначення патрульної поліції (стрілецький) («Хижак 1») Департаменту патрульної поліції ОСОБА_1 .

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 14.04.2025 № 644 о/с «По особовому складу», в частині звільнення зі служби з поліції інспектора взводу №2 роти №2 полку особливого призначення патрульної поліції (стрілецький) («Хижак 1») Департаменту патрульної поліції ОСОБА_1 .

- поновити ОСОБА_1 на посаді взводу №2 роти №2 полку особливого призначення патрульної поліції (стрілецький) («Хижак 1») Департаменту патрульної поліції.

- допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді інспектора взводу №2 роти №2 полку особливого призначення патрульної поліції (стрілецький) («Хижак 1») Департаменту патрульної поліції.

Відповідно до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; подано позов у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Дослідивши позовну заяву на предмет дотримання процесуальних норм щодо її форми та змісту, суд констатує її невідповідність та вважає за необхідне залишити позов без руху.

Так, відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині другій статті 122 цього Кодексу.

Відповідно до частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Суд акцентує увагу, що для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом визначеного строку від дати порушення його прав, свобод чи інтересів. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 був ознайомлений з відповідним наказом 14.04.2025, а тому останнім днем для подання позову було 29.04.2025.

Разом із позовною заявою подано клопотання про поновлення строку звернення до суду, в якому позивач посилається на те, що до повного ознайомлення з матеріалами службового розслідування він був фактично позбавлений можливості належним чином обґрунтувати позовні вимоги та сформулювати обсяг доказів.

Як зазначено у позові, адвокатський запит щодо надання відповідних матеріалів був направлений 07.04.2025, а остаточну відповідь з копіями матеріалів надано листом від 08.05.2025, який отримано 12.05.2025. Позов подано 28.05.2025.

Разом з тим, наведені обставини не можуть бути визнані поважними причинами для поновлення строку звернення до суду.

Закон прямо не пов`язує початок перебігу строку звернення з моментом ознайомлення з матеріалами службового розслідування. Визначальним є момент ознайомлення з наказом про дисциплінарне стягнення. Натомість, за власною ініціативою позивача обрано стратегію відтермінування звернення до суду з метою зібрання додаткових матеріалів, що саме по собі не зупиняє та не поновлює процесуального строку. Позивач також не наводить доказів неможливості подати позов у межах строку навіть із загальними вимогами, із подальшим уточненням їх після отримання копій матеріалів.

Крім того, відповідно до частини сьомої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано і в разі, коли ще не всі докази зібрано, адже суд витребує їх у разі потреби або надає сторонам час для подання.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що обставини, на які посилається позивач, свідчать про суб`єктивне ускладнення підготовки позову, але не є об`єктивною перешкодою у зверненні до суду в межах визначеного законом строку.

Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку.

Відтак, обґрунтовуючи важливість дотримання принципу правової визначеності, ЄСПЛ сформовано практику, відповідно до якої національними судами пріоритетність має надаватися дотриманню встановлених процесуальним законом строків звернення до суду, а поновлення пропущеного строку допускається лише у виняткових випадках, коли мають місце не формальні та суб`єктивні, а об`єктивні та непереборні причини їх пропуску.

Також суд звертає увагу, що принцип змагальності, передбачений статтею 9 Кодексу адміністративного судочинства України, стосується активної поведінки зацікавлених осіб, що беруть участь у справі. Йдеться про реалізацію їхніх матеріальних і процесуальних прав задля впливу на результат розгляду та вирішення справи в межах адміністративного процесу з метою захисту законних прав та інтересів

Принцип диспозитивності пов`язаний з розглядом і вирішенням адміністративного спору з ініціативи зацікавлених осіб в обсязі заявлених сторонами вимог по суті спору.

Тому, на етапі до того, як відбулося відкриття провадження у справі, для оцінки судом наявності спору у справі, саме позивач має надати відповідні докази, пояснення і забезпечити їх переконливість.

Частиною 2 статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом, зокрема, з ініціативи суду.

З урахуванням викладеного суд, з метою забезпечення повного, об`єктивного та неупередженого підходу у вирішенні питання щодо можливості розгляду адміністративного позову судом, вважає за доцільне, згідно з частиною 2 статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України, продовжити позивачеві на п`ять днів строк для усунення недоліків.

Недоліки позовної заяви повинні бути усунені шляхом подання до суду:

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням вагомих і переконливих аргументів, які б свідчили про наявність обставин об`єктивного і непереборного, характеру, що створили суттєві перешкоди у реалізації позивачем належного йому права на звернення до адміністративного суду упродовж строку, встановленого для цього законодавством, або ж взагалі унеможливили своєчасну реалізацію позивачем такого права.

- доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтується заява про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Керуючись статтями 121, 160, 161, 169, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

2. Встановити позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

3. Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати (видати) позивачу (його представнику).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Леонтович А.М.