Справа № 640/18747/21
Суддя: Панов М.М.
Дата ухвалення: 2025-06-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 червня 2025 р. № 640/18747/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі судді Панова М.М., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Нортон-проект" про застосування заходів реагування, -

В С Т А Н О В И В:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва із позовною заявою, в якій просить суд застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення роботи будівель ТОВ "Нортон-Проект", а саме: адміністративної будівлі, прохідної, меблевого цеху, цеху виробів з деревини та меблево-різбляного цеху, за адресою: 35312, Рівненська область, Рівненський район, смт. Клевань, вул. Залізнична, 2 шляхом опечатування вхідних дверей будівель та відключення від системи електрозабезпечення, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.07.2021 відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

На виконання Закону України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» та відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 №399, до Харківського окружного адміністративного суду згідно супровідного листа № 01-19/1430/25 від 31.01.2025 передано 742 (сімсот сорок дві) судові справи згідно з актом приймання-передачі від 31.01.2025.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.02.2025 вказана справа передана на розгляд судді Панова М.М.

Ухвалою суду від 21.02.2025 адміністративну справу №640/18747/21 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Нортон-проект" про застосування заходів реагування - прийнято до розгляду.

Копія ухвали про прийняття справи до розгляду надіслана відповідачу рекомендованим листом з повідомленням про вручення, однак, ним не була отримана з незалежних від суду причин, про що свідчить конверт з позначкою "повернено: за закінченням терміну зберігання" з відміткою поштової установи 23.03.2025, який міститься в матеріалах справи.

Відповідно до ч. 11 ст. 126 Кодексу адміністративного судочинства України, розписку про одержання повістки (повістку у разі неможливості вручити її адресату чи відмови адресата її одержати) належить негайно повернути до адміністративного суду. У разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Відповідач не скористався правом на подачу відзиву на позов, оскільки до суду відповідні документи у визначений судом строк не надходили.

Згідно ч. 5 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Враховуючи, що відповідачем на надано до суду відзив на позовну заяву, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

З позовної заяви вбачається, що відповідно до Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Річного плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державної служби України з надзвичайних ситуацій на 2021 рік, затвердженого Наказом Державної служби з надзвичайних ситуацій від 26.11.2020 № 633, з метою здійснення контролю за дотриманням суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки та на виконання наказу Рівненського міськрайонного управління ГУ ДСНС України у Рівненській області від 27.05.2021 № 23, у період з 15 по 18 червня 2021 року, співробітником Рівненського міськрайонного управління Головного управління ДСНС України у Рівненській області здійснено плановий захід державного нагляду (контролю) - планову перевірку території, будівель та приміщень Товариства з обмеженою відповідальністю «Нортон-Проект» (далі - ТзОВ «Нортон-Проект»), за адресою: 35312, Рівненська область, Рівненський район, смт. Клевань, вул. Залізнична, 2.

За результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) складений Акт щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 18.06.2021 № 11 (далі - Акт перевірки), яким встановлені порушення Товариством з обмеженою відповідальністю «Нортон-Проект» вимог Кодексу цивільного захисту України, Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України 30.12.2014 № 1417, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 05.03.2015 № 252/26697, Порядку проведення навчання керівного складу та фахівців, діяльність яких пов`язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України 23.10.2013 № 819, Методики ідентифікації потенційно небезпечних об`єктів, затвердженої наказом МНС України 23.02.2006 № 98.

У зазначеному Акті перевірки зафіксовані порушення вимог нормативно-правових актів з питань пожежної безпеки, виявлені під час перевірки території, будівель та приміщень ТзОВ «Нортон-Проект», за адресою: 35312, Рівненська область, Рівненський район, смт. Клевань, вул. Залізнична, 2, а саме:

1. Початок використання суб`єктом господарювання об`єктів нерухомості (будівель, споруд, приміщень або їх частин) здійснюється суб`єктом господарювання без поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (абзац перший частини другої статті 57 Кодексу цивільного захисту України), забороняється експлуатація об`єкта нерухомості без дозвільних документів (декларації).

2. Посадова особа, відповідальна за пожежну безпеку на об`єкті, не пройшла навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому законодавством (пункт 16 розділу II «Правил пожежної безпеки в Україні»), не забезпечено обізнаності відповідальної особи щодо дій у випадку пожежі, а також проведення організаційних заходів на об`єкті з питань пожежної безпеки.

3. Всі приміщення підприємства не дозабезпечено первинними засобами пожежогасіння згідно норм належності (пункт 3.6, 3.9 глави 3 розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні»), що робить неможливим своєчасну локалізацію та ліквідацію пожежі на початкових стадіях.

4. Не проведено технічне обслуговування наявних вогнегасників на спеціалізованому пункті (пункт 2.2 глави 2 розділу III, пункт 3.17 глави 3 розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні»), не забезпечено утримання в постійній готовності до використання вогнегасників.

5. Не проведено замір опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання (пункт 1.20 глави 1 розділу IV «Правил пожежної безпеки в Україні»), що знижує імовірність справності електромережі та підвищує ризик виникнення короткого замикання та пожежі внаслідок перевантаження електромережі.

6. Не проведено перевірку (ревізію) пристроїв блискавкозахисту (пункт 1.21 глави 1 розділу IV «Правил пожежної безпеки в Україні»), що знижує імовірність справності пристроїв блискавкозахисту та у разі попадання блискавки може спричинити пожежу.

7. За рахунок штатної чисельності суб`єкта господарювання не призначено особу з питань цивільного захисту та не розроблено для неї в установленому порядку посадову інструкцію (пункт 4 частини другої статті 20, пункт 4 статті 20 Кодексу цивільного захисту України), що не дає змоги повноцінно проводити організаційні заходи з питань цивільного захисту на підприємстві.

8. Особи керівного складу та фахівці, діяльність яких пов`язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту, не пройшли функціональне навчання з питань цивільного захисту (пункт 8 частини першої статті 20 Кодексу цивільного захисту України, пункт 10 Порядку проведення навчання керівного складу та фахівців, діяльність яких пов`язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.10.2013 № 819), що не забезпечує обізнаність обов`язків керівного складу та працівників при виникненні надзвичайних ситуацій та їх попередження.

9. Не заключено договір з аварійно-рятувальною службою на постійне обов`язкове аварійно-рятувальне обслуговування об`єкта (пункт 12 частини першої статті 20, стаття 133 Кодексу цивільного захисту України), що не дає змоги проведення на об`єкті відповідних робіт із запобігання виникненню надзвичайних ситуацій (профілактики), локалізації і ліквідації наслідків аварій, інших послуг відповідно до договору.

10. Не проведено ідентифікацію потенційно небезпечного об`єкта (пункт 2 Методики ідентифікації потенційно небезпечних об`єктів, затвердженої наказом МНС України від 23.02.2006 №98), що не дає змоги ефективного моніторингу за об`єктом та в подальшому вжиття відповідних заходів щодо запобігання виникнення надзвичайної ситуації.

Адміністративна будівля:

11. Наявна автоматична пожежна сигналізація не справна (пункт 2.2 глави 2 розділу III, пункт 1.1. глави 1 розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні»), що не забезпечує утримання в постійній готовності до використання за призначенням системи протипожежного захисту.

12. Не заключено договір на технічне обслуговування автоматичної пожежної сигналізації з спеціалізованою організацією, яка має дозвіл на виконання даних робіт (пункт 2.2 глави 2 розділу III, пункт 1.4. глави 1 розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні»), що не забезпечує утримання в постійній готовності до використання за призначенням системи протипожежного захисту.

13. Сигнал від приймально-контрольного приладу автоматичної пожежної сигналізації не виведено на пульт централізованого пожежного спостереження пожежної охорони (пункт 2.2 глави 2 розділу III, пункт 1.4. глави 1 розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні»), внаслідок чого збільшиться час від початку виявлення пожежі до повідомлення пожежно-рятувальної служби.

14. Дерев`яні елементи горищних покриттів будівлі не оброблено засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності (абзац перший, пункт 2.5, глави 2, розділу III «Правил пожежної безпеки в Україні»), що може пришвидшити процес горіння та розповсюдження полум`я по дерев`яним конструкціям будівлі.

15. На шляхах евакуації допускається оздоблення стін горючими матеріалами (пункт 2.23 глави 2 розділу III «Правил пожежної безпеки в Україні»), у разі виникненні пожежі пришвидшить розповсюдження вогню та продуктів горіння по шляхах евакуації, що у свою чергу ускладнить евакуацію людей та гасіння пожежі.

16. Електророзетки, вимикачі встановлено на горючій основі без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра (пункт 1.17 глави 1 розділу IV «Правил пожежної безпеки в Україні»), що у разі короткого замикання призведе до загоряння горючих матеріалів.

Прохідна:

17. У приміщенні, де розміщений приймально-контрольний прилад автоматичної пожежної сигналізації, не влаштовано аварійне освітлення безпеки (пункт 1.2 глави 1 розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні»; пункт 5.9 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»), що у разі відключення електроенергії та виникнення пожежі збільшить час пошуку місця загоряння на приймально-контрольному приладі.

18. Для працівників охорони не розроблено інструкцію, в якій визначено їхні обов`язки щодо контролю за додержанням протипожежного режиму, огляду території і приміщень, порядок дій в разі виявлення пожежі, спрацювання систем протипожежного захисту. Працівників охорони не забезпечено списком посадових осіб об`єкта із зазначенням їх місць проживання, службових, домашніх (мобільних) телефонів (пункт 10. розділу II «Правил пожежної безпеки в Україні»), що не забезпечує обізнаність працівників охорони щодо дій в разі виявлення пожежі.

Меблевий цех:

19. Приміщення не обладнано автоматичною системою пожежогасіння (пункт 1.2. глави 1 розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні»), що робить неможливим своєчасну локалізацію та ліквідацію пожежі на первинній стадії.

20. Наявна автоматична пожежна сигналізація не справна (пункт 2.2 глави 2 розділу III, пункт 1.1. глави 1 розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні»), що не забезпечує утримання в постійній готовності до використання за призначенням системи протипожежного захисту.

21. Не заключено договір на технічне обслуговування автоматичної пожежної сигналізації з спеціалізованою організацією, яка має дозвіл на виконання даних робіт (пункт 2.2 глави 2 розділу III, пункт 1.4. глави 1 розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні»), що не забезпечує утримання в постійній готовності до використання за призначенням системи протипожежного захисту.

22. Сигнал від приймально-контрольного приладу автоматичної пожежної сигналізації не виведено на пульт централізованого пожежного спостереження пожежної охорони (пункт 2.2 глави 2 розділу III, пункт 1.4. глави 1 розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні»), через що збільшиться час від початку виявлення пожежі до повідомлення пожежно-рятувальної служби.

23. Дерев`яні елементи горищних покриттів будівлі не оброблено засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності (абзац перший, пункт 2.5, глави 2, розділу III «Правил пожежної безпеки в Україні»), що пришвидшить процес горіння та розповсюдження полум`я по дерев`яним конструкціям будівлі.

24. Допускається зниження класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах (двері які розділяють цех та побутові приміщення не виконано протипожежними, сертифікованими в Україні) (пункт 2.3 глави 2 розділу III «Правил пожежної безпеки в Україні»), що у разі виникнення пожежі в приміщені котельні пришвидшить процес горіння та розповсюдження продуктів горіння по будівлі.

25. Не на всіх дверцятах пожежних шафок із зовнішнього боку вказано після літерного індексу «ПК» порядковий номер крана (підпункт 8 пункту 2.2 глави 2 розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні»), що не дає можливості якісної реєстрації результатів перевірки пожежних кранів у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування.

26. Не всі пожежні кран-комплекти укомплектовані пожежними рукавами однакового з ним діаметра та стволами (що подають воду як суцільним струменем, так і розпиленим), а також важелем для полегшення відкривання вентиля (підпункт 2, підпункт 5 пункту 2.2 глави 2 розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні»), що не дасть змоги застосувати засоби пожежогасіння, що у свою чергу ускладнить гасіння пожежі і призведе до швидкого розповсюдження вогню.

Цех виробів з деревини:

27. Приміщення не обладнано автоматичною системою пожежогасіння (пункт 1.2. глави 1 розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні»), що робить неможливим своєчасну локалізацію та ліквідацію пожежі на первинній стадії.

28. Наявна автоматична пожежна сигналізація не справна (пункт 2.2 глави 2 розділу III, пункт 1.1. глави 1 розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні»), що не забезпечує утримання в постійній готовності до використання за призначенням системи протипожежного захисту.

29. Не заключено договір на технічне обслуговування автоматичної пожежної сигналізації з спеціалізованою організацією, яка має дозвіл на виконання даних робіт (пункт 2.2 глави 2 розділу III, пункт 1.4. глави 1 розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні»), що не забезпечує утримання в постійній готовності до використання за призначенням системи протипожежного захисту.

30. Сигнал від приймально-контрольного приладу автоматичної пожежної сигналізації не виведено на пульт централізованого пожежного спостереження пожежної охорони (пункт 2.2 глави 2 розділу III, пункт 1.4. глави 1 розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні»), через що збільшиться час від початку виявлення пожежі до повідомлення пожежно-рятувальної служби.

Меблево-різблярний цех:

31. Наявна автоматична пожежна сигналізація не справна (пункт 2.2 глави 2 розділу III, пункт 1.1. глави 1 розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні»), що не забезпечує утримання в постійній готовності до використання за призначенням системи протипожежного захисту.

32. Не заключено договір на технічне обслуговування автоматичної пожежної сигналізації з спеціалізованою організацією, яка має дозвіл на виконання даних робіт (пункт 2.2 глави 2 розділу III, пункт 1.4. глави 1 розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні»), що не забезпечує утримання в постійній готовності до використання за призначенням системи протипожежного захисту.

33. Сигнал від приймально-контрольного приладу автоматичної пожежної сигналізації не виведено на пульт централізованого пожежного спостереження пожежної охорони (пункт 2.2 глави 2 розділу III, пункт 1.4. глави 1 розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні»), через що збільшиться час від початку виявлення пожежі до повідомлення пожежно-рятувальної служби.

34. Дерев`яні елементи горищних покриттів будівлі не оброблено засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності (абзац перший, пункт 2.5, глави 2, розділу III «Правил пожежної безпеки в Україні»), що пришвидшить процес горіння по дерев`яним конструкціям будівлі.

Стверджуючи, що подальша експлуатація будівель ТзОВ «Нортон-Проект», а саме: адміністративної будівлі, прохідної, меблевого цеху, цеху виробів з деревини та меблево-різблярного цеху, за адресою: 35312, Рівненська область, Рівненський район, смт. Клевань, вул. Залізнична, 2 із порушеннями вимог пожежної безпеки, які встановлені Актом перевірки від 18.06.2021 № 11, створює загрозу життю та/або здоров`ю людей, позивач звернувся до суду з даним позовом.

З приводу спірних правовідносин суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Організаційно-правові засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України від 05 квітня 2007 року № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон № 877-V).

Відповідно до абзацу другого статті 1 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Частиною першою статті 3 Закону № 877-V визначено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами: пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності; підконтрольності і підзвітності органу державного нагляду (контролю) відповідним органам державної влади; рівності прав і законних інтересів усіх суб`єктів господарювання; гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання; об`єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю), неприпустимості проведення перевірок суб`єктів господарювання за анонімними та іншими безпідставними заявами, а також невідворотності відповідальності осіб за подання таких заяв; здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом; відкритості, прозорості, плановості й системності державного нагляду (контролю); неприпустимості дублювання повноважень органів державного нагляду (контролю) та неприпустимості здійснення заходів державного нагляду (контролю) різними органами державного нагляду (контролю) з одного й того самого питання; невтручання органу державного нагляду (контролю) у діяльність суб`єкта господарювання, якщо вона здійснюється в межах закону; відповідальності органу державного нагляду (контролю) та його посадових осіб за шкоду, заподіяну суб`єкту господарювання внаслідок порушення вимог законодавства, порушення прав та законних інтересів суб`єкта господарювання; дотримання умов міжнародних договорів України; незалежності органів державного нагляду (контролю) від політичних партій та будь-яких інших об`єднань громадян; наявності одного органу державного нагляду (контролю) у складі центрального органу виконавчої влади; презумпції правомірності діяльності суб`єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків суб`єкта господарювання та/або повноважень органу державного нагляду (контролю); орієнтованості державного нагляду (контролю) на запобігання правопорушенням у сфері господарської діяльності; недопущення встановлення планових показників чи будь-якого іншого планування щодо притягнення суб`єктів господарювання до відповідальності та застосування до них санкцій; здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності.

Частиною першою статті 4 Закону № 877-V передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Відповідно до частини сьомої статті 7 Закону № 877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

В силу статті 47 КЦЗ України державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Відповідно до частин першої та другої статті 64 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Згідно зі статтею 66 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Відповідно до пункту 12 частини першої статті 67 КЦЗ України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до частини першої статті 68 КЦЗ України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом (частина друга статті 68 КЦЗ України).

Згідно з вимогами статті 70 КЦЗ України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (частина друга цієї статті).

Системний аналіз зазначених правових норм дає підстави для висновку, що застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки. Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і ці порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей (аналогічний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 16 лютого 2022 року у справі № 640/10135/20, від 29 лютого 2024 року у справі № 420/1984/20, від 19 вересня 2024 року у справі № 280/693/20).

У постанові від 23 червня 2022 року у справі № 560/670/21 Верховний Суд виснував, що захід реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг є виключним (крайнім) заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. При обранні такого заходу реагування позивачем, як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли, та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 21 жовтня 2019 року у справі № 810/4274/17, від 30 вересня 2020 року у справі № 580/34/19, від 01 грудня 2021 року у справі № 826/9226/16.

Такий захід реагування як повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту - не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення (до таких висновків дійшов Верховний Суд, зокрема, у постанові від 28 лютого 2019 року у справі № 810/2400/18).

Слід також врахувати, що у постанові від 16 червня 2022 року у справі № 640/10140/20 Верховний Суд, окрім іншого, зазначив, що під час прийняття судового рішення мають бути враховані не лише обставини і підстави, які спонукали позивача як суб`єкта владних повноважень звернутися до суду з позовом про застосування заходів реагування, але і ті, які існують на час ухвалення судового рішення.

У протилежному випадку застосування заходів реагування, як виключного заходу, в судовому порядку поширюватиметься на всіх суб`єктів господарювання, відносно яких проведено перевірку і встановлено порушення, які за оцінкою спеціально уповноваженого органу, створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей. Втім, за своїм змістом і суттю застосування такого заходу, він застосовується до усунення виявлених порушень та існування реальної загрози життю та/або здоров`ю людей (частина п`ята статті 4 Закону № 877-V), у зв`язку з чим його застосування після усунення виявлених порушень втрачає той сенс, який законодавством покладений як основа і правова підстава його застосування (аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 21 лютого 2020 року у справі № 815/6365/17).

Судом встановлено, що станом на час розгляду даної справи, відповідачем не були усунені порушення, встановлені за результатами проведення позивачем заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства в сфері техногенної та пожежної безпеки.

Отже, виходячи із встановлених обставин цієї справи та неусунення відповідачем порушень в сфері техногенної та пожежної безпеки, суд зазначає, що виявлені порушення, які не були усунуті, становлять загрозу життю та здоров`ю людей.

Існування (неусунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійно достатньою правовою підставою для застосування до відповідача відповідних заходів реагування (указаний висновок узгоджується із позицією, висловленою Верховним Судом у постановах від 05 травня 2022 року у справі № 160/4988/19, від 19 липня 2023 року у справі № 200/2315/20-а, від 29 лютого 2024 року у справі № 420/1984/20).

У постановах від 16 вересня 2020 року у справі № 816/4755/15, від 04 червня 2020 року у справі № 826/13895/16, від 31 жовтня 2018 року у справі № 826/14758/17, від 26 червня 2019 року у справі № 2240/2768/18 Верховний Суд зазначив, що поняття «загрози життю та здоров`ю» є оціночним. Однак це не спростовує необхідність дослідження судами доказів, якими обґрунтовується їх наявність та зважаючи, що такі позови розглядаються за позовними заявами суб`єктів владних повноважень, суди не повинні обмежуватися тільки даними актів перевірок. Достовірність інформації про зафіксовані в них порушення має бути перевірена судами шляхом зібрання відповідних доказів, а застосування судом обраного заходу реагування обґрунтовуватися з дотриманням всіх принципів адміністративного судочинства.

У постановах від 21 жовтня 2019 року у справі № 810/4274/17, від 27 грудня 2023 року у справі № 380/610/22 Верховний Суд зазначив, що захід реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень об`єкту перевірки є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. При обранні такого заходу реагування, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Недодержання суб`єктами господарювання вимог у сфері техногенної та пожежної безпеки призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення (постанови Верховного Суду від 24 жовтня 2023 року у справі № 160/3791/22 та від 26 жовтня 2023 року у справі № 140/12199/21).

Відповідно до ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта до повного усунення порушень шляхом заборони експлуатації та зобов`язання зупинити експлуатацію об`єкта діє саме до повного усунення порушення, а з усуненням таких порушень закінчиться дія застосованих заходів реагування.

Також, суд зазначає, що перевірка дотримання відповідачем правил техногенної та пожежної безпеки при експлуатації будівель та приміщень ТОВ "Нортон-проект" була проведена позивачем ще у 2021 році, а станом на 2025 рік виявлені порушення у повному обсязі так і не було усунуто.

Позивач у наданих до суду додаткових поясненнях зазначає, що з 12.07.2021, тобто з моменту винесення ухвали про відкриття провадження у справі №640/18747/21, на адресу Головного управління жодних матеріалів щодо усунення ТОВ «Нортон-проект» порушень протипожежного законодавства, які стали підставою звернення до суду, не надходило.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд зазначає, що загроза життю та здоров`ю людей, яку створюють виявлені порушення вимог протипожежного законодавства на об`єктах відповідача, продовжує існувати і на сьогодні, відтак наявні усі підстави для застосування заходів реагування до будівель ТОВ «Нортон-проект».

Отже, суд приходить до висновку, що позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області (вул. Гетьмана Полуботка, буд. 37, м. Рівне, Рівненський р-н, Рівненська обл., 33028, ) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Нортон-проект" (вул. Хмельницького Богдана, буд. 44, м. Київ, 01054, ) про застосування заходів реагування - задовольнити.

Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення роботи будівель ТОВ "Нортон-Проект", а саме: адміністративної будівлі, прохідної, меблевого цеху, цеху виробів з деревини та меблево-різбляного цеху, за адресою: 35312, Рівненська область, Рівненський район, смт. Клевань, вул. Залізнична, 2 шляхом опечатування вхідних дверей будівель та відключення від системи електрозабезпечення, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.М.Панов