Справа № 580/4197/25
Суддя: Віталіна ГАЙДАШ
Дата ухвалення: 2025-06-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 червня 2025 року справа № 580/4197/25
м. Черкаси
Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гайдаш В.А.,

розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження у приміщенні суду у змішаній (паперовій та електронній) формі адміністративну справу за позовом Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг до товариства з обмеженою відповідальністю «Уманьгаз Збут» про стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду надійшов позов Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг (далі позивач) до товариства з обмеженою відповідальністю «Уманьгаз Збут» (далі - відповідач) про 102884 грн в дохід Державного бюджету України (код бюджетної класифікації 21081100 «Адміністративні штрафи та інші санкції».

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що у зв`язку з несплатою відповідачем штрафу у сумі 51442 грн, накладеного постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг від 10.12.2024 №2087 «Про застосування санкцій до ТОВ «Уманьгаз збут» за порушення Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу» та пені у розмірі 51442 грн, наявні підстави для стягнення, оскільки відповідно до статті 22 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» (далі - Закон про НКРЕКП), відповідач мав сплатити штраф до 23.01.2025 включно.

Ухвалою судді Черкаського окружного адміністративного суду від 22.04.2025 відкрите провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні), а також встановлено відповідачам строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання цієї ухвали.

Відповідач позов не визнав, надав до суду відзив на позовну заяву, де зазначив, що не визнає позовні вимоги, оскільки відповідно до виконавчого провадження від 21.02.2023 №71105504, справа №925/555/21 приватним виконавцем Крайчинським С.С. накладені арешти на рахунки та майно Товариства, що унеможливлює використання коштів та проведення будь - яких банківський операцій, що є обставиною, що не залежать від відповідача та впливає на термін та можливість здійснення оплати.

Відповідачем подано до суду заперечення на відповідь на відзив на позовну заяву, згідно якої він вважає, що доводи позивача, які викладені у відповіді на відзив є необґрунтованими, а позов таким, що не підлягає до повного задоволення.

Розглянувши подані документи і матеріали, суд зазначає, що відповідно до пункту 122 розділу VI «Перехідні положення» Положення №1845/0/15-21 до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС справи можуть розглядатися (формуватися та зберігатися) в паперовій, електронній чи змішаній формі залежно від наявних у суді можливостей. Електронні документи та електронні копії паперових документів вносяться до АСДС та зберігаються в централізованому файловому сховищі. Документи, що надійшли до суду в електронній формі, за потреби можуть роздруковуватися та приєднуватися до матеріалів справи у паперовій формі.

Згідно з абзацом 21 пункту 1 розділу VII Формування і оформлення судових справ Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 20.08.2019 № 814 (у редакції наказу Державної судової адміністрації України від 17 жовтня 2023 року № 485) у випадку прийняття суддею (суддею-доповідачем), у провадженні якого перебуває судова справа, рішення щодо розгляду (формування та зберігання) судової справи (матеріалів кримінального провадження) в електронній чи змішаній (паперовій та електронній) формі, формування матеріалів судової справи здійснюється у відповідній(их) формі(ах) (паперовій та/або електронній).

Отже, процесуальне законодавство передбачає можливість розгляду справи у змішаній формі (паперовій та електронній) та прийняття рішення про такий розгляд суддею, у провадженні якого перебуває судова справа.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд вважає за доцільне здійснити розгляд справи у змішаній (паперовій та електронній) формі.

Дослідивши подані документи і матеріали, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Із матеріалів справи судом встановлено, що постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг від 10.12.2024 №2087 «Про застосування санкцій до ТОВ «Уманьгаз збут» за порушення Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу» за порушення Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу природного газу, накладено штраф у сумі 51442 грн.

Оскільки у строк до 23.01.2025 штраф відповідачем не був сплачений, до вимог частини п`ятої статті 22 Закону про НКРЕКП позивачем нараховано пеню у сумі 64045,29 грн (1,5 відсотка суми штрафу = (1,5% х 51442 грн)/100% = 771,63 грн (83 днів прострочення сплати штрафу).

Надаючи оцінку спірним правовідносинам та встановленим обставинам справи, суд керується такими мотивами.

Згідно з п.7 ч.1 ст.1 Закону України Про ліцензування видів господарської діяльності від 02.03.2015 №222-VIII орган ліцензування - це орган виконавчої влади, визначений Кабінетом Міністрів України, або уповноважений законом державний колегіальний орган.

У спірних правовідносинах таким органом є відповідач - НКРЕКП (Регулятор), правовий статус, завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення визначаються Законом України Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 22.09.2016 №1540-VIII (далі - Закон №1540). Відповідно до статті 1 Закону №1540 Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор, НКРЕКП), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України. Особливості спеціального статусу Регулятора обумовлюються його завданнями і повноваженнями та визначаються цим Законом, іншими актами законодавства і полягають, зокрема, в особливостях організації та порядку діяльності Регулятора, в особливому порядку призначення членів Регулятора та припинення ними повноважень, у спеціальних процесуальних засадах діяльності Регулятора та гарантії незалежності в прийнятті ним рішень у межах повноважень, визначених законом, встановленні умов оплати праці членів та працівників Регулятора. Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг. Згідно зі статтею 2 Закону №1540 регулятор здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг: 1) у сфері енергетики: діяльності з виробництва, передачі, розподілу, розподілу малими системами розподілу, постачання електричної енергії, зберігання енергії, агрегації; діяльності з організації купівлі-продажу електричної енергії на ринку на добу наперед та внутрішньодобовому ринку, забезпечення купівлі електричної енергії за зеленим тарифом, трейдерської діяльності; діяльності з транспортування, розподілу, зберігання (закачування, відбору), надання послуг установки LNG, постачання природного газу; діяльності з транспортування нафти, нафтопродуктів та інших речовин трубопровідним транспортом.

Відповідно до статті 3 Закону про НКРЕКП Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України. Регулятор здійснює державне регулювання, шляхом державного контролю та застосування заходів впливу. Основними завданнями Регулятора є забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів; забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами; сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг.

Відповідно до абзацу другого статті 5 Закону про НКРЕКП рішення Регулятора можуть бути оскаржені в судовому порядку. Оскарження рішень Регулятора не зупиняє їх виконання. Згідно зі статтею 19 Закону №1540-V Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.

Відповідно до частини сьомої статті 19 Закону про НКРЕКП підставою для проведення позапланової виїзної перевірки є: 1) подання суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, або суб`єктом, що належить до особливої групи споживачів, письмової заяви про здійснення заходу державного контролю; 2) обґрунтоване звернення фізичної або юридичної особи про порушення суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, або суб`єктом, що належить до особливої групи споживачів, її законних прав; 3) обґрунтоване звернення суб`єктів господарювання та споживачів про порушення суб`єктом природної монополії, оператором малої системи розподілу законодавства з питань доступу до електричних/теплових/газових мереж та/або порушення ліцензійних умов; 4) перевірка виконання рішень Регулятора щодо усунення порушень вимог законодавства, прийнятих за результатами планових або позапланових перевірок; 5) перевірка достовірності наданих Регулятору даних у звітності або в інших документах.

За результатами перевірки складається акт у двох примірниках, що підписується членами комісії з перевірки. У разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання Регулятора, за результатами якого Регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, санкції, передбаченої цим Законом. Відповідно до частини другої статті 22 Закону про НКРЕКП за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції, зокрема, у вигляді: 1) застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень; 2) накладення штрафу; 3) зупинення дії ліцензії; 4) анулювання ліцензії.

У разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор у 30-денний строк з дня складення акта перевірки розглядає питання відповідальності суб`єкта господарювання, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта господарювання. Під час застосування санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, що мають стримуючий вплив.

Системний аналіз наведених правових норм свідчить, що НКРЕКП є органом, уповноваженим здійснювати державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових перевірок; у разі виявлення порушень у діях таких суб`єктів, застосовувати до них за результатом проведених перевірок санкції.

Суд зазначає, що постанова НКРЕКП від 10.12.2024 №2087 «Про застосування санкцій до ТОВ «Уманьгаз збут» за порушення Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу» - не оскаржена відповідачем.

Щодо розрахунку суми коштів, які підлягають стягненню з відповідача до Державного бюджету України, суд урахував, що оскільки штраф відповідач у встановлений Законом строк не сплатив, відповідно пеня складає 64045,29 грн = 1,5 відсотка суми штрафу (1,5 відсотка суми штрафу = (1,5% х 51442 грн)/100% = 771,63 грн (83 днів прострочення сплати штрафу). Однак, враховуючи абз.3 ч.5 ст.22 ЗУ №1540-VIII, згідно з яким розмір пені не може перевищувати розміру штрафу, накладеного відповідним рішенням Регулятора, який становить 51442 грн, загальна сума, яка підлягає стягненню становить 51442 грн (штраф) + 51442 грн (пеня) = 102884 грн.

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є обґрунтованими, а вимоги такими, що належить задовольнити повністю.

Під час вирішення питання про розподіл судових витрат, суд враховує наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз. Оскільки доказів понесення таких витрат суду не надано, відсутні підстави для розподілу содових витрат.

Керуючись ст.ст.2-20, 72-78, 132-139, 242-245, 255, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю «Уманьгаз збут» (вул. Дерев`янка 19, м. Умань, Черкаська область, 20301, ) у дохід державного бюджету України (код бюджетної класифікації 21081100 «Адміністративні штрафи та інші санкції») кошти у сумі 102884 (сто дві тисячі вісімсот вісімдесят чотири) грн.

Копію рішення направити особам, які беруть участь у справі.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду у строк, встановлений статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Віталіна ГАЙДАШ