Справа № 640/6245/22
Суддя: Голубова Л.Б.
Дата ухвалення: 2025-06-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 червня 2025 року Справа№640/6245/22

Донецький окружний адміністративний у складі головуючого судді Голубової Л.Б., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовом Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці

до Інституту проблем математичних машин і систем Національної академії наук України

про застосування заходів реагування

Головне управління Держпраці у Київській області звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Інституту проблем математичних машин і систем Національної академії наук України, в якому просило суд застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду

у вигляді зупинки робіт, а саме:

- заборонити роботи в діючих електроустановках і на кабельних лініях напругою понад 1000 В, у зонах дії струму високої частоти (п. 1);

- заборонити роботи на ремонт, технічне обслуговування устаткування напругою понад 1000 В (п. 2);

- заборонити виконання робіт на висоті понад 1,3 метра (п. 3);

- заборонити обслуговування верстатів з обробки деревини і металів (п. 4);

- заборонити експлуатацію ліфтів обл. № 12962, 12985, 17964, 17963 (п. 5);

- заборонити експлуатацію пресів гідравлічних інв. № 11233, 11191 (п. 6);

- заборонити експлуатацію ТП-3131, ТП-4529, ТП-216 та КЛ-10кв шляхом відключення від електромереж електропередавальної організації ДТЕК Київські регіональні електромережі (п. 7).

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 лютого 2022 року відкрито провадження у адміністративній справі № 640/6245/22, постановлено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що з метою виконання плану заходів зі здійснення державного нагляду (контролю) Державної служби України з питань праці на 2022 рік, видано наказ від 28.12.2021 року № 5448 та направлення від 28.12.2021 року № 4383 на підставі яких посадовими особами Головного управління Держпраці у Київській області було проведено планову перевірку дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки Інституту проблем математичних машин і систем Національної академії наук України.

За результатами планового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки, гігієни праці складено акт перевірки суб`єкта господарювання від 18.01.2022 року № КВ/4383/735А та складено припис від 18.01.2022 року № КВ/4383/735П.

У ході перевірки виявлені чисельні порушення, частина з яких створює безпосередню загрозу життю та здоров`ю людей (працівників інституту).

Посилаючись на Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» позивач зазначив, що наявність цих порушень є підставою для застосування заходів реагування у вигляді зупинки робіт.

Головне управління Держпраці у Київській області подало до Окружного адміністративного суду міста Києва заяву про зменшення розміру позовних вимог, в якій просило прийняти рішення, яким застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду у вигляді заборони експлуатації ТП-3131, ТП-4529, ТП-216 та КЛ-10кв шляхом відключення від електромереж електропередавальної організації ДТЕК Київські регіональні електромережі (п. 7).

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 21 лютого 2025 року прийнято до провадження адміністративну справу № 640/6245/22 за позовом Головного управління Держпраці у Київській області до Інституту проблем математичних машин і систем Національної академії наук України про застосування заходів реагування, із урахуванням заяви про зменшення позовних вимог та розгляд справи розпочато спочатку в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) в строки встановлені ст. 258 КАС України.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 15 квітня 2025 року замінено в адміністративній справі № 640/6245/22 позивача - Головне управління Держпраці у Київській області правонаступником - Центральне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці. Розпочато розгляд справи спочатку.

Відповідно до вимог статті 258 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

За правилами пункту 2 частини першої статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Сторони про відкриття провадження у справі були повідомлені судом належним чином.

Згідно з нормами частини третьої статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України у справах, визначених частиною першою цієї статті, заявами по суті справи є позов та відзив.

Інститутом проблем математичних машин і систем Національної академії наук України подано відзив на позовну заяву. В обґрунтування незгоди з позовними вимогами зазначив, що виявлені під час перевірки порушення є необґрунтованими, безпідставними та неспівмірними із сутністю зафіксованих в акті порушень.

Наголошує, що позивачем не доведено наявність реальної загрози для життя та здоров`я працівників інституту.

Зазначає, що інститут є державною організацією, основним видом діяльності якого є дослідження й експериментальні розробки у сфері інших природничих і технічних наук. Інститут включено до Державного реєстру наукових установ, яким надається підтримка держави, про що Міністерством освіти і науки України видано свідоцтво № 02913 серії ДР від 04.03.2021 року, а отже застосування до інституту заходів реагування, зокрема, заборона експлуатації ТП-3131, ТП-4529, ТП-216 шляхом відключення від електромереж електропередавальної організації ДТЕК Київські регіональні електромережі, повністю блокує наукову діяльність інституту в умовах воєнного стану та унеможливить виконання важливих державних завдань.

Щодо заборони експлуатації ТП-3131, ТП-4529, ТП-216 та КЛ-10 кв, оскільки не отримано дозвіл на експлуатацію (застосування) машин, механізмів та устаткування підвищеної небезпеки зазначає, що між інститутом та ТОВ «Арофел Семікор» укладено договір про надання послуг з безпечної експлуатації електроустановок, їх обслуговування і ремонту № 11/22-01 від 13.06.2022 року за умовами якого ТОВ «Арофел Семікор» на підставі відповідного замовлення інституту та дозволу № 1357.21.32 від 17.08.2021 року виданого Головним управлінням Держпраці у Київській області виконує роботи в діючих електроустановках та на кабельних лініях напругою понад 1000В, а також ремонт, технічне обслуговування устаткування напругою понад 1000В.

Відповідно до п. 8 Переліку машин, устаткування підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2021 року № 77, устаткування напругою понад 1000В відноситься до машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки. Установлено, що на період дії воєнного стану машини, механізми, устаткування підвищеної небезпеки, що зазначені у пунктах 2-9 групи А цього переліку, експлуатуються (застосовуються) на підставі декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 24.03.2022 року № 357, яка діє до дня припинення або скасування воєнного стану і протягом одного місяця після його припинення чи скасування, а тому заявлена позовна вимога суперечить діючому законодавству України та не підлягає задоволенню.

Наголошує, що Інститут проблем математичних машин і систем НАН України підчас військової агресії росії виконує важливі державні військові замовлення і будь-яке втручання у енергосистему інституту унеможливить виконання замовлень, що в свою чергу значно послабить обороноздатність держави.

Враховуючи зазначені обставини, Інститут проблем математичних машин і систем Національної академії наук України просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

Центральним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці подано письмові пояснення, в яких зазначає, що до Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці надходили листи від інституту щодо усунення порушень нормативно-правових актів з охорони праці, які зазначені у акті № КВ4383/735А від 18.01.2022 року та приписі № КВ4383/735П від 18.01.2022 року, проте підтверджуючі матеріали до наданих листів відсутні, а отже інститутом не усунуто порушень, які стали підставою для звернення до суду з позовом про застосування заходів реагування, а тому залишається потреба та необхідність у застосуванні до інституту заходів реагування у сфері державного нагляду.

Зазначає, що існування (не усунення) хоча б одного з порушень, встановлених під час перевірки, які загрожують життю та здоров`ю людей є самостійною достатньою правовою підставою для застосування заходів реагування, про що Верховним Судом сформовано правову позицію, яка викладена у постановах від 26.06.2018 року у справі № 823/589/16, від 28.02.2019 року у справі № 810/2400/18.

Наголошує, що наявність неусунутих суб`єктом господарювання порушень вимог законодавства у сфері охорони праці призводить до невиправданого ризику завдання шкоди життю і здоров`ю працівників такого суб`єкта.

Враховуючи зазначене, просить задовольнити позовні вимоги.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог і наданих доказів, оцінивши докази відповідно до вимог ст.ст. 72-79 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УСТАНОВИВ:

Інститут проблем математичних машин і систем Національної академії наук України (далі-ІПММС НАНУ/відповідач) зареєстрований та обліковується в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за кодом .

Головним управлінням Держпраці у Київській області 09.12.2021 року складено повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкта господарювання № 51/1/21/24280, яким повідомлено ІПММС НАНУ про проведення перевірки у період з 4 січня по 18 січня 2022 року з питань дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки, гігієни праці.

Відповідно до наказу від 28.12.2021 року № 5448, на підставі направлення на проведення перевірки від 28.12.2021 року № 4383, Головним управлінням Держпраці у Київській області у період з 4 січня по 18 січня 2022 року проведено планову перевірку Інституту проблем математичних машин і систем Національної академії наук України () щодо дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки, гігієни праці.

За результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) складено акт щодо додержання вимог законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки, гігієни праці № КВ-4383/735А від 18.01.2022 року та припис про усунення виявлених порушень законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки № КВ/4383/735П від 18.01.2022 року.

Відповідно до акта перевірки, у ході її проведення встановлено, що ІПММС НАНУ порушено нормативно-правові акти з охорони праці, які стали підставою для звернення до суду з метою застосування заходів реагування, оскільки встановлені порушення можуть створювати загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:

1) роботодавець не отримав дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки, а саме: роботи в діючих електроустановках і на кабельних лініях напругою понад 1000В, чим порушено п.9 Додатку 2 Група А «Порядок видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 року № 1107 (зі змінами);

2) роботодавець не отримав дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки, а саме: ремонт, технічне обслуговування устаткування напругою понад 1000В, чим порушено п.11 Додатку 2 Група А «Порядок видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 року № 1107 (зі змінами);

3) роботодавець не набув право на виконання робіт підвищеної небезпеки на підставі декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з охорони праці, а саме: роботи, що виконуються на висоті понад 1,3 метра, чим порушено п.3 Додатку 2 Група Б «Порядок видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 року № 1107 (зі змінами);

4) роботодавець не набув право на виконання робіт підвищеної небезпеки на підставі декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з охорони праці, а саме: обслуговування верстатів з обробки деревини і металів, чим порушено п.20 Додатку 2 Група Б «Порядок видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 року № 1107 (зі змінами);

5) роботодавець не отримав дозвіл на експлуатацію машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, а саме: ліфти облік. № 12962, 12985, 17964, 17963, чим порушено п.7 Групи А «Порядок видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 року № 1107 (зі змінами);

6) роботодавець не набув право на експлуатацію (застосування) машин, механізмів та устаткування підвищеної небезпеки на підставі декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з охорони праці, а саме: ковальсько-пресове устаткування прес гідравлічний інв. № 11233, 11191, чим порушено п.2 Групи Б «Перелік машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2021 року № 77 та п.6 «Порядок видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 року № 1107 (зі змінами);

7) роботодавець не отримав дозвіл на експлуатацію (застосування) машин, механізмів та устаткування підвищеної небезпеки, а саме: устаткування напругою понад 1000В електрообладнання ТП-3131, ТП-4529, ТП-216, КЛ-10кВ 6 одиниць, чим порушено п.8 Групи А «Перелік машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2021 року № 77 та п.6 «Порядок видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 року № 1107 (зі змінами).

Відповідачем надано інформацію, в якій зазначено про те, що ним частково усунуті порушення, що не заперечувалося Головним управлінням Держпраці у Київській області, оскільки управлінням подано до суду заяву про зменшення позовних вимог, відповідно до якої просило заборонити експлуатацію ТП-3131, ТП-4529, ТП-216 та КЛ-10кв шляхом відключення від електромереж електропередавальної організації ДТЕК Київські регіональні електромережі (п. 7).

Суд звертає увагу, що відповідачем не усунено усі порушення, зазначені в акті перевірки від 18.01.2022 року № КВ-4383/735А та позивачем не проводилась позапланова перевірка щодо усунення всіх порушень, виявлених під час планової перевірки відповідача.

Вирішуючи питання про наявність підстав для застосування заходів реагування, суд виходить з такого.

Враховуючи вимоги частини 2 статті 19 Конституції України та частини 2 статті 2 КАС України, законодавцем визначено критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Положеннями статті 3 Конституції України встановлено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Закон України «Про охорону праці» від 14.10.1992 № 2694-XII (далі - Закон № 2694-XII) визначає основні положення щодо реалізації конституційного права працівників на охорону їх життя і здоров`я у процесі трудової діяльності, на належні, безпечні і здорові умови праці, регулює за участю відповідних органів державної влади відносини між роботодавцем і працівником з питань безпеки, гігієни праці та виробничого середовища і встановлює єдиний порядок організації охорони праці в Україні.

Стаття 1 Закону №2694-XII визначає, що охорона праці - це система правових, соціально-економічних, організаційно-технічних, санітарно-гігієнічних і лікувально-профілактичних заходів та засобів, спрямованих на збереження життя, здоров`я і працездатності людини у процесі трудової діяльності.

Згідно з ст. 27 Закону №2694-XII нормативно-правові акти з охорони праці - це правила, норми, регламенти, положення, стандарти, інструкції та інші документи, обов`язкові для виконання.

Відповідно до п.1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року № 96 (далі - Положення №96), Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Основними завданнями Держпраці є: 1) реалізація державної політики у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб; 2) здійснення комплексного управління охороною праці та промисловою безпекою на державному рівні; 3) здійснення державного регулювання і контролю у сфері діяльності, пов`язаної з об`єктами підвищеної небезпеки; 4) організація та здійснення державного нагляду (контролю) у сфері функціонування ринку природного газу в частині підтримання належного технічного стану систем, вузлів і приладів обліку природного газу на об`єктах його видобутку та забезпечення безпечної і надійної експлуатації об`єктів Єдиної газотранспортної системи.

За приписами підпунктів 4, 16, 52 пункту 4 Положення №95 Держпраці відповідно до покладених на неї завдань: здійснює контроль за виконанням функцій державного управління охороною праці міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими держадміністраціями та органами місцевого самоврядування; здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням законодавства у сфері охорони праці в частині безпечного ведення робіт, гігієни праці, промислової безпеки, безпеки робіт у сфері поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, у тому числі з питань: забезпечення працівників спеціальним одягом, спеціальним взуттям та іншими засобами індивідуального та колективного захисту; монтажу, ремонту, реконструкції, налагодження і безпечної експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів виробництва і машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки; безпеки робіт у сфері поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, проведення робіт з утилізації звичайних видів боєприпасів, ракетного палива та вибухових матеріалів військового призначення; виробництва, зберігання, використання отруйних речовин у виробничих процесах, у тому числі продуктів біотехнологій та інших біологічних агентів; організації проведення навчання (в тому числі спеціального) і перевірки знань з питань охорони праці; навчання працівників у сфері поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення та перевірки їх знань; зупиняє, припиняє, обмежує експлуатацію підприємств, окремих виробництв, цехів, дільниць, робочих місць, будівель, споруд, приміщень та інших виробничих об`єктів, виготовлення та експлуатацію машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів виробництва, виконання певних робіт, у тому числі пов`язаних із користуванням надрами, застосуванням нових небезпечних речовин, реалізацію продукції шляхом видачі відповідного розпорядчого документа у передбачених законодавством випадках, а також анулює видані дозв крім Держпраці для виконання покладених на неї завдань має право звертатися у передбачених законом випадках до суду (пп. 12 п. 6 Положення №96).

Пункт 7 Положення №96 передбачає, що Держпраці України здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Згідно з вимогами статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Відповідно до вимог статті 38 Закону №2694-XII державний нагляд за додержанням законів та інших нормативно-правових актів про охорону праці здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року № 877-V (далі - Закон № 877-V).

В розумінні ст. 1 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища. Заходами державного нагляду (контролю) є планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Згідно з абзацом першим частини шостої статті 7 Закону № 877-V за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи-підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

Згідно із частиною сьомою статті 7 Закону № 877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

За визначенням, наведеним у частині восьмій статті 7 Закону № 877-V, припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

У разі виконання в повному обсязі та у встановлений строк припису, розпорядження, рішення, іншого розпорядчого документа про усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу нагляду (контролю), фінансові та адміністративні санкції, заходи реагування до суб`єкта господарювання, його посадових осіб не застосовуються (частина одинадцята статті 7 Закону №877-V).

Щодо наявності підстав для вжиття відповідних заходів, про які просить позивач, суд зважає на те, що в силу правил статті 39 Закону України «Про охорону праці» передумовою заборони, зупинення, припинення, обмеження експлуатації підприємств, окремих виробництв, цехів, дільниць, робочих місць, будівель, споруд, приміщень, випуску та експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів праці, виконання певних робіт є створення суб`єктом господарювання загрози життю.

Як обумовлено частиною п`ятою статті 4 Закону № 877-V, виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відповідно до вимог ст. 4 Закону №2694-XII державна політика в галузі охорони праці базується у тому числі на принципах пріоритету життя і здоров`я працівників, повної відповідальності роботодавця за створення належних, безпечних умов праці.

Так само державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності (стаття 3 Закону № 877-V).

З огляду на викладене, суд висновує, що позивач наділений відповідними повноваженнями державного нагляду (контролю) у сфері охорони праці, у тому числі на вжиття до суб`єктів господарювання певних заходів реагування (зокрема, складання приписів, протоколів, розпоряджень про усунення виявлених порушень вимог охорони праці), а також на звернення до суду у разі невиконання суб`єктом господарювання в повному обсязі та у встановлений строк вимоги посадової особи органу державного нагляду (контролю) щодо усунення порушень вимог законодавства, якщо при цьому наявні підстави для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг.

Застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю), що можливе лише за рішенням суду, є необхідним оперативним та превентивним способом впливу на порушника з метою усунення існування загрози життю та здоров`ю людей. При цьому, передумовою прийняття такого рішення є встановлення факту (фактів) виконання робіт (надання послуг) суб`єктами господарювання та порушень вимог законодавства під час їх виконання, які створюють загрозу життю працюючих.

З матеріалів справи та змісту акту перевірки, складеного за результатами проведення планового заходу щодо додержання вимог законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки, гігієни праці № КВ-4383/735А від 18.01.2022 року, слідує, що відповідач не усунув усіх виявлених плановою перевіркою порушень, а саме: роботодавець не отримав дозвіл на експлуатацію (застосування) машин, механізмів та устаткування підвищеної небезпеки, а саме: устаткування напругою понад 1000В електрообладнання ТП-3131, ТП-4529, ТП-216, КЛ-10кВ 6 одиниць.

Суд наголошує, що єдиним належним та допустимим доказом повного усунення порушень, виявлених актом перевірки, є проведення на підставі подання суб`єкта господарювання офіційного письмового повідомлення про повне усунення порушень планової перевірки.

Також, суд звертає увагу на те, що застосування заходів реагування є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог у сфері охорони праці, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, ці заходи припиняються при усуненні відповідачем порушень, які викладені в акті перевірки.

Відповідно до 1 статті 1 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» від 06 вересня 2005 року № 2806-IV документ дозвільного характеру - дозвіл, висновок, рішення, погодження, свідоцтво, інший документ в електронному вигляді (запис про наявність дозволу, висновку, рішення, погодження, свідоцтва, іншого документа в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань), який дозвільний орган зобов`язаний видати суб`єкту господарювання у разі надання йому права на провадження певних дій щодо здійснення господарської діяльності або видів господарської діяльності та/або без наявності якого суб`єкт господарювання не може проваджувати певні дії щодо здійснення господарської діяльності або видів господарської діяльності.

Відповідно до ч. 3 ст. 21 Закону № 2694-XII передбачено обов`язок роботодавця одержати дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки.

Порядок видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 року № 1107 (далі - Порядок №1107).

Відповідно до пункту 6 Порядку №1107 дозвіл за формою згідно з додатком 1 видається: роботодавцеві - на виконання робіт підвищеної небезпеки, що зазначені у групі А додатка 2, або на експлуатацію машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, що зазначені у групі А переліку машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 3 лютого 2021 року № 77.

Відповідно до п.8 Переліку машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 3 лютого 2021 року № 77 до переліку машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки належить устатковання напругою понад 1000 В.

Відповідно до п.9 додатку 2 до Порядку № 1107 до переліку видів робіт підвищеної небезпеки, які виконуються на підставі дозволу «Група А» належать, зокрема роботи в діючих електроустановках і на кабельних лініях напругою понад 1000В в зонах дії струму високої частоти.

Згідно з п.1.3.1. НПАОП 40.1-1.21-98 (Правила безпечної експлуатації електроустановок споживачів), затверджених наказом Держнаглядохоронпраці від 09.01.98 №4, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 10.02.98 за №93/2533 (дата введення 20.02.1998), керівник підприємства зобов`язаний забезпечити утримання, експлуатацію і обслуговування електроустановок відповідно до вимог чинних нормативних документів. Для цього він повинен: призначити відповідального за справний стан і безпечну експлуатацію електрогосподарства з числа інженерно-технічних працівників, які мають електротехнічну підготовку і пройшли перевірку знань у встановленому порядку; забезпечити достатню кількість електротехнічних працівників; забезпечити проведення протиаварійних, приймально-здавальних і профілактичних випробувань та вимірювань електроустановок згідно з правилами і нормами (ПТЕ); забезпечити проведення технічного огляду електроустановок.

Враховуючи зазначені законодавчі вимоги щодо охорони праці, суд вважає обґрунтованими доводи позивача, що наявність виявлених плановою перевіркою порушень створює існування загрози життю та здоров`ю людей, оскільки виконуючи роботи підвищеної небезпеки та експлуатуючи машини, механізми, устаткування підвищеної небезпеки без оформлених належним чином відповідних дозвільних документів, з порушенням встановлених правил, відповідач створює небезпечні умови для роботи своїх працівників, а виявлені порушення законодавства про охорону праці, промислової безпеки спричиняють загрозу життю та здоров`ю людей.

Поняття «загроза життю та здоров`ю» працівників є оціночним, а суб`єктом його оцінки в першу чергу є Управління, як спеціальний орган який виконує завдання нагляду (контролю) за додержанням законодавства у сфері охорони праці. Тому, висновки щодо існування вказаної загрози ґрунтуюся на певній свободі розсуду Управління, а відтак охоплюються сферою його дискреційних повноважень як органу, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями, що є необхідними для обґрунтування тверджень про ймовірність загрози життю та здоров`ю працівників та інших осіб внаслідок допущення виявлених перевіркою порушень.

Суд зазначає, що відповідачем станом на день розгляду справи не надано докази, які б вказували на усунення порушень у повному обсязі, які були виявлені під час планової перевірки та зазначені в акті щодо додержання вимог законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки, гігієни праці № КВ-4383/735А від 18.01.2022 року.

Вказані порушення, які зазначені в акті від 18.01.2022 року № КВ-4383/735А не є формальними, а стосуються наявності у відповідача порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Не усунення виявлених перевіркою порушень прямою дією впливає на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі, що спричинить загрозу життю та здоров`ю людей, оскільки впливає на забезпечення безпеки роботи дослідного інституту та безпеки його співробітників.

Суд зауважує, що застосування заходу реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень.

Крім того, застосування до відповідача заходу реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення суб`єктом господарювання виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки на об`єкті підвищеної небезпеки.

Вищезазначене узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові № 812/1262/18 від 23 квітня 2020 року.

Згідно з п. 35-36 постанови Верховного Суду від 28.02.2019 року по справі № 810/2400/18, недодержання суб`єктами господарювання вимог у сфері техногенної та пожежної безпеки призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення. Забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення.

Відповідно до п. 41 постанови Верховного Суду від 31.07.2019 року по справі № 2040/6351/18, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

У п. 48 постанови Верховного Суду від 04.06.2019 року по справі № 809/443/16 та п. 45 постанови Верховного Суду від 31.07.2019 року по справі № 2040/6351/18 зазначено, що посилання відповідача на те, що ним усунуто частину виявлених порушень не свідчить про минування загрози життю та здоров`ю людей та, як наслідок, відсутності підстав для застосування відповідних заходів реагування.

Більше того, при вирішенні спору суд враховує, що порушення, які до цього часу залишаються не усуненими відповідачем, було виявлено ще при проведенні перевірки Головним управлінням Держпраці у Київській області у січні 2022 року.

Відсутність бюджетних коштів та належного фінансування, не звільняє суб`єктів господарювання від обов`язку виконання ним імперативних норм з додержання законодавства у сфері охорони праці, промислової безпеки. Чинне законодавство не ставить в залежність необхідність в застосуванні заходів реагування від наявності чи відсутності бюджетних коштів (фінансової спроможності) відповідача. Сама по собі відсутність коштів на техногенної безпеки, у тому числі й у зв`язку з відсутністю відповідного бюджетного асигнування, не може бути підставою для відкладення вжиття заходів щодо усунення факторів небезпеки життю, здоров`ю людей.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постанові від 26 березня 2020 року № 520/6694/19.

Згідно з ч. 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З огляду на характер та суть задокументованих та неусунутих порушень, суд вважає, що позивач правильно його кваліфікував як такі, що створюють загрозу життю та здоров`ю працівників відповідача та інших осіб, що є підставою для задоволення позову та застосування заходів реагування у сфері державного нагляду.

Суд зауважує, що зазначений в адміністративному позові захід реагування, запропонований управлінням Держпраці у Київській області, не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань охорони праці, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю працівників, має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері охорони праці.

Необхідність застосування зазначеного позивачем заходу реагування, на думку суду, відповідає характеру виявлених порушень, а тому такий захід є співмірним до мети його застосування і таке втручання у права відповідача буде пропорційним.

Усунення недоліків у повному обсязі, в свою чергу, буде вказувати на усунення ризиків загрози життю та здоров`ю людей, та буде підставою для відновлення безпечної експлуатації устаткування напругою понад 1000В та виконання робіт в діючих електроустановках напругою понад 1000В.

У разі повного усунення виявлених порушень, відповідач, в силу вимог частини 5 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», може звернутися до Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці із відповідним повідомленням про усунення ним усіх встановлених порушень. Тобто, такий захід реагування, як заборона експлуатації устаткування підвищеної небезпеки та виконання видів робіт підвищеної небезпеки, які виконуються на підставі дозволу, має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень.

Частиною першою та другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Положеннями статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Оскільки порушення, встановлені позивачем під час проведення планової перевірки відповідача, у встановлений час та спосіб не усунуті та створюють загрозу життю та здоров`ю людей, з метою недопущення спричинення шкоди життю чи здоров`ю людей суд уважає за доцільне застосувати до Інституту проблем математичних машин і систем Національної академії наук України заходи реагування у сфері державного нагляду у вигляді зупинки робіт, а саме: заборони експлуатації ТП-3131, ТП-4529, ТП-216 та КЛ-10кв шляхом відключення від електромереж електропередавальної організації ДТЕК Київські Регіональні електромережі, до повного усунення порушень.

Виходячи зі змісту заявлених вимог, аналізу норм, які регулюють спірні відносини, та встановлених фактичних обставин на підставі оцінки поданих сторонами доказів в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Відповідно до частини 2 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Відповідно до абзацу шостого пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 2825-IX, судом апеляційної інстанції щодо всіх справ, підсудних окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, та переданих на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України відповідно до цього Закону, є Шостий апеляційний адміністративний суд».

З огляду на викладене, на підставі положень Конституції України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», ст.ст. 2, 17, 77, 90, 139, 242-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Задовольнити позовні вимоги Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці (04060, м. Київ, вул. Вавилових, буд. 10, ) до Інституту проблем математичних машин і систем Національної академії наук України (03187, м. Київ, пр-т. Глушкова, буд. 42, ) про застосування заходів реагування.

Застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду до Інституту проблем математичних машин і систем Національної академії наук України у вигляді встановлення заборони експлуатації ТП-3131, ТП-4529, ТП-216 та КЛ-10кв шляхом відключення від електромереж електропередавальної організації ДТЕК Київські регіональні електромережі до повного усунення порушення (пункт 7), відображеного в акті від 18 січня 2022 року № КВ-4383/735А.

Рішення складено у повному обсязі та підписано 12 червня 2025 року.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Л.Б. Голубова