Справа № 500/1086/25
Суддя: Баб'юк Петро Михайлович
Дата ухвалення: 2025-06-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 500/1086/25

12 червня 2025 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі головуючого судді Баб`юка П.М., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Маршалл Файнест Тобакко Юкрейн" до Тернопільської митниці про визнання протиправним та скасування рішення та картки відмови,-

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Маршалл Файнест Тобакко Юкрейн" (далі - позивач) звернулося до Тернопільського окружного адміністративного суду із позовом до Тернопільської митниці (далі - відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товарів №UA403000/2024/000052/1 від 11.09.2024 та картку відмови №UA403030/2024/000396 в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 26 грудня 2023 року між Товариством з обмеженою відповідальністю "Маршалл Файнест Тобакко Юкрейн", Покупцем зареєстрованим в Україні та Компанією Avrora Trading - FZCO, Продавцем, зареєстрованою згідно із законодавством Об`єднаних Арабських Еміратів, було укладено Контракт №6-2023 на поставку сировини і матеріалів для виробництва тютюнових виробів.

На виконання умов Контракту, відповідно до специфікації №202406-005 від 15.06.2024 яка є невід`ємною частиною Контракту та виставленого продавцем рахунку №202406-005 від 15.06.2024 позивачу, на умовах поставки DAP, с. Острів, Тернопільська область, Україна, відповідно до Правил Інкотермс 2010, було поставлено Товар тютюн необроблений FCV стріпсований CXML1 у кількості 18300 кгз а ціною 3,90 долара США за кг, загальною вартістю 71370,00 долара США.

10 вересня 2024 року, для здійснення митного оформлення товару та підтвердження заявленої у митній декларації митної вартості, позивачем було подано електронну митну декларацію №24UA51U6 до якої долучені документи, які надавались на підтвердження заявленої митної вартості, відповідно до ч. 2 ст. 53 МКУ.

Однак, відповідачем було відмовлено у прийнятті митної декларації та оформлено картку відмови за номером UA403030/2024/000396 у зв`язку із винесенням рішення про коригування митної вартості товару №UA403000/2024/000052/1 від 11.09.2024 за яким відповідачем визначена (скоригована) митна вартість товару за другорядним методом - резервним.

Позивач вважає, що відповідач безпідставно визначив іншу митну вартість імпортованого товару, оскільки ним було надано всі належні основні документи, які підтверджували заявлену митну вартість товару та давали можливість визначити таку вартість за ціною договору. Надані документи підтверджували складову декларованої митної вартості за ціною Контракту, відповідають встановленим законодавством вимогам та не містять жодних розбіжностей.

Ухвалою судді від 07.03.2025, після усунення недоліків, позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Постановлено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

19.03.2025 до суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній просить відмовити в задоволенні позову та вказує, що під час здійснення митного контролю за МД № 24UA51U6 від 10.09.2024 митницею було опрацьовано інформацію, що міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах, за результатами опрацювання якої виявлено наступне:

1. у графі 31 митної декларації відсутні відомості щодо типу (сорту) тютюну, водночас у наданому до митного оформлення сертифікаті якості №SN:2024/001 від 24.04.2024 вказані відомості щодо типу тютюну - "Type Virginia". Також відсутні відомості щодо року виробництва (врожаю) товару;

2. посилання, яке міститься в QR-коді наданого до митного оформлення фітосанітарного сертифіката №TZ/PC00216383 містить відомості щодо торгової сторони (dealer) KSM ENTERPRISES COMPANY LIMITED, відомості про яку відсутні у митній декларації та наданих товаросупровідних документах;

3. між ТОВ "Маршалл Файнест Тобакко Юкрейн" "Покупець" та Компанією AVRORA TRADING-FZCO "Продавець", що зареєстрована в Об`єднаних Арабських Еміратах укладено контракт від 26.12.2023 №6-2023. Згідно пункту 5.1.2 Продавець повинен надати такі документи, зокрема, е-АТ (акцизний документ), який до митного оформлення не поданий;

4. наданий до митного оформлення морський коносамент №HLCUDA від 17.05.2024 складається з чотирьох сторінок. До митного оформлення було надано три сторінки, а саме: з другої по четверту. Відсутня сканкопія першої сторінки коносаменту;

5. відсутні відомості щодо дати прибуття вантажу до порту призначення, а надана до митного оформлення міжнародна авто-товаротранспортна накладна (CMR) №11110063 містить дані щодо отримання перевізником для перевезення морського контейнеру № CAIU8171341 06.09.2024 року. Водночас, сторінка №3 морського коносаменту № HLCUDA від 17.05.2024 містить відомості щодо ставок плати за демеридж 40-футового стандартного контейнеру (Standard), та покладає їх сплату на отримувача (відповідно до коносаменту -MARSHALL FINEST TOBACCO UKRAINE LLC);

6. відповідно до пунктів 4.2, 4.5 зовнішньоекономічного договору № 6-2023 від 26.12.2023 продавець зобов`язується здійснити поставку продукції відповідно до замовлення не пізніше 15 календарних днів з моменту підписання відповідної специфікації; поставка здійснюється на умовах поставки, зазначених у специфікаціях до контракту. Специфікація № 202406-005 та інвойс № 202406-005, виданий на її підставі, укладені 15.06.2024 року, коли товар вже був фактично в дорозі;

7. поставка товару здійснюється на умовах, зазначених в Специфікаціях до контракту (Інкотермс 2010) (п 4.5). В Специфікації від 30.08.2024 №202408-005 вказано умови поставки DAP, с. Острів, Тернопільська обл. За умовами DAP на продавця покладаються обов`язки нести всі витрати й ризики, пов`язані з транспортування товару в місце призначення. Однак, в коносаменті від 17.05.2024 №HLCUDA (сторінка 3) зазначено "FREIGHT COLLECT", що означає "витрати на фрахт підлягають оплаті стороні, яка отримує вантаж (вантажоотримувач - MARSHALL FINEST TOBACCO UKRAINE LLC). Таким чином, у митного органу виникають сумніви щодо повноти включення усіх складових (витрат) до митної вартості товару;

8. у графі 7 сертифікату про походження товару від 16.08.2024 №11 зазначені номери інвойсів, які не мають відношення до даної поставки товару (№2024/06/002 від 2024-06-05, №2024/06/003 від 2024-06-05, №2024/06/001 від 2024-06-05), поданий до митного оформлення рахунок-фактура від 15.06.2024 № 202406-005;

9. наданий прайс-лист від 07.04.2024 адресовано виключно ТОВ "Маршалл Файнест Тобакко Юкрейн" та вказано інформацію щодо цін товарів виключно на умовах поставки DAP, с.Острів, Тернопільська обл, що обмежує конкурентність та обмежує коло покупців товару, тобто даний документ не є прайс-листом для необмеженого кола покупців.

Таким чином, з наведеного вище вбачається, що у поданих до митного оформлення разом із митною декларацією документах наявні розбіжності та невідповідності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, а також наявні ризики декларування недостовірних відомостей щодо митної вартості товарів.

Вказує, що крім того, у митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару, враховуючи те, що митна вартість згідно бази даних Держмитслужби щодо оформлених раніше митними органами товарів є вищою.

28.03.2025 до суду від ТОВ "Маршалл Файнест Тобакко Юкрейн" надійшла відповідь на відзив, в якій зазначено, що в тексті відзиву на позовну заяву перелічені розбіжності з рішення від 11.09.2024 №UA403000/2024/000052/1 про коригування митної вартості товарів без будь-яких доповнень, обґрунтувань або ж спростувань.

Проте позивач зазначає, що з приводу кожного пункту були наведені обґрунтування у позовній заяві, які не спростовуються відповідачем у відзиві на позовну заяву.

Інших заяв по суті спору на адресу суду не надходило.

Дослідивши подані суду письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд встановив наступні обставини.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Маршалл Файнест Тобакко Юкрейн" зареєстроване як юридична особа з основним видом економічної діяльності "12.00 Виробництво тютюнових виробів".

На виконання зовнішньоекономічного контракту № 6-2023 від 26.12.2023, укладеного між компанією "AVRORA TRADING - FZCO" (ОАЕ) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Маршалл Файнест Тобакко Юкрейн" (Україна), згідно із рахунком-фактурою (інвойсом) №202406-005 від 15.06.2024, позивачем на митну територію України ввезено товар.

10 вересня 2024 року уповноваженою особою позивача було подано до митного оформлення митну декларацію типу ІМ40АА № 24UA51U6, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення наступний товар: "Тютюнова сировина. Тютюн з частково або повністю видаленою середньою жилкою, теплового сушіння, необроблений FCV тютюн стріпсований CXML2 у вигляді окремих листових пластин без середньої жилки від світло-жовтого до світло-коричневого кольору- загальною вагою нетто 1800 305 мішків. Торгова марка: Немає даних; Виробник: MAGEFA GROWERS LIMITED; Країна виробництва TZ;".

Як слідує із матеріалів справи, уповноваженою особою позивача до митного оформлення були подані наступні документи:

сертифікат якості - Сертифікат якості SN:2024/001 від 24.04.2024;

пакувальний лист № б/н від 15.06.2024;

рахунок-фактура (інвойс) № 202406-005 від 15.06.2024;

коносамент (Bill of lading) №HLCUDA від 17.05.2024;

автотранспортна накладна (Road consignment note) №11110063 від 06.09.2024;

супровідний документ T1 (Dispatch note model T1) №24ROCT1970FN8794L5 від 06.09.2024;

фітосанітарний сертифікат № TZ/PC00216383 від 20.08.2024;

сертифікат про походження товару № 11 від 16.08.2024;

зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № 6-2023 від 26.12.2023;

доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - специфікація № 202406-005 від 15.06.2024;

договір про надання послуг митного брокера № 29042024 від 29.04.2024;

ліцензія на право виробництва тютюнових виробів №00007 від 26.10.2023;

інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом "єдиного вікна" з використанням електронних засобів передачі інформації (в якості відомостей про документ зазначається ідентифікатор справи, зґенерований інформаційною системою та переданий декларанту в автоматичному режимі) № 11875258;

інші некласифіковані документи - Гарантійний лист №03-04/217 від 09.08.2024;

інші некласифіковані документи - Сертифікат фумігації від 11.05.2024.

Під час автоматизованого контролю із застосуванням системи управління ризиками відповідно до Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.07.2015 № 684, автоматизованою системою митного оформлення "Інспектор" було згенеровано форми митного контролю:

"000 Інформаційне повідомлення";

"105-2 Контроль правильності визначення митної вартості товарів";

"106-2 Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів";

"117-2 Здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів спеціалізованим підрозділом митниці для перевірки числового значення заявленої митної вартості".

Також, АСМО "Інспектор" посадовій особі підрозділу митного оформлення визначено перелік необхідних до виконання митних процедур:

"За участі фізичної особи (гр. 54 МД) наявні протоколи про порушення митних правил. Розглянути питання щодо посилення митного контролю з метою недопущення повторних порушень.

Зверніть увагу, до Закону України "Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення" від 22 вересня 2005 року № 2899-IVвнесено зміни щодо встановлення заборони імпорту для реалізації на території України окремих тютюнових виробів (детальніше - див, статтю 10 відповідного Закону.

Перелік індикаторів ризику: пункт 3.3.4 -Заявлено митну вартість товару за рівнем нижчим, ніж рівень митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено.".

Митницею було направлено уповноваженій особі декларанта електронними повідомленнями вимогу на надання додаткових документів наступного змісту:

"Початок консультації з митним органом:

Відповідно до поданих вами товаросупровідних документів встановлено наступні розбіжності:

У графі 31 митної декларації відсутні відомості щодо типу (сорту) тютюну, водночас у наданому до митного оформлення сертифікаті якості № SN:2024/001 від 24.04.2024 вказані відомості щодо типу тютюну - "Type Virginia". Також відсутні відомості щодо року виробництва (врожаю) товару. Посилання, яке міститься в QR-коді наданого до митного оформлення фітосанітарного сертифіката №TZ/PC00216383, містить відомості щодо торгової сторони (dealer) KSM ENTERPRISES COMPANY LIMITED, відомості про яку відсутні у митній декларації та наданих товаросупровідних документах.

Наданий до митного оформлення морський коносамент № HLCUDA від 17.05.2024 складається з чотирьох сторінок. До митного оформлення було надано три сторінки, а саме: з другої по четверту. Відсутня сканкопія першої сторінки коносаменту. Відсутні відомості щодо дати прибуття вантажу до порту призначення, а надана до митного оформлення міжнародна авто-товаротранспортна накладна (CMR) №11110063 містить дані щодо отримання перевізником для перевезення морського контейнеру № CAIU8171341 06.09.2024 року. Водночас, сторінка № 3 морського коносаменту № HLCUDA від 17.05.2024 містить відомості щодо ставок плати за демеридж 40-футового стандартного контейнеру (Standard), та покладає 'їх сплату на отримувача (відповідно до коносаменту -MARSHALL FINEST TOBACCO UKRAINE LLC).

Відповідно до п.п 4.2, 4.5 зовнішньоекономічного договору № 6-2023 від 26.12.2023 продавець зобов`язується здійснити поставку продукції відповідно до замовлення не пізніше 15 календарних днів з моменту підписання відповідної специфікації; поставка здійснюється на умовах поставки, зазначених у специфікаціях до контракту. Специфікація № 202406-005 та інвойс № 202406-005, виданий на її підставі, укладені 15.06.2024, коли товар вже був фактично в дорозі.

Тому, відповідно до встановлених вищезазначених розбіжностей, прошу надати додаткові документи, які підтверджують числове значення складової митної вартості товару згідно вимог пункту 2, 3 та 6 статті 53 Митного кодексу України від 13 березня 2012 року N 4495-VI, а саме:

-якщо рахунок сплачено -банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

- за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

- транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

- якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування;

- каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

- копію митної декларації країни відправлення;

- висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару.

- договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

- виписку з бухгалтерської документації.

Декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати додаткові документи.".

Уповноваженою особою декларанта на вимогу митниці додатково було надано: комерційну пропозицію від 10.09.2024; прайс-лист від 10.09.2024.

Також листом від 10.09.2024 декларант повідомив митницю про те, що не може надати додаткових документів.

За результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA403000/2024/000052/1 від 11.09.2024, у гр. 33 якого, зокрема, зазначено, що за основу для обрахунку митної вартості товару взято інформацію щодо визнаної митної вартості товару згідно митного оформлення, яке вже здійснено за ЕМД від 15.01.2024 UA408020/2024/002595 на рівні 7,47 дол. США/кг (товар - Тютюнова неферментована сировина: необроблений тютюн з частково або повністю відділеною середньою жилкою теплового сушіння, типу VIRGINIA, класу L120F2000, умови поставки FCA).

Позивач з метою випуску товару у вільний обіг скористався правом, визначеним частиною сьомою статті 55 МК України, та подав митному органу нові митні декларації, сплативши суму митних платежів згідно із заявленою митною вартістю.

Проте, у подальшому не погоджуючись із такою відмовою відповідача у прийнятті митних декларацій та коригування митної вартості товару, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Визначаючись щодо позовних вимог, суд виходить з того, що відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України № 2747-IV від 06.07.2005 (далі - КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України та іншими законами України.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, відповідно до статті 49 МК України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно із частиною першою статті 51 МК України митна вартість товарів, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню (частина друга статті 52 МК України).

Як визначено частинами першою, другою статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу (частина третя статті 54 МК України).

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості (частина шоста статті 54 МК України).

Наведені норми МК України вказують на те, що законодавець запропонував таку конструкцію регулювання митних відносин, якою визначається правильність визначення митної вартості декларантом, у випадку, якщо не доведено інше.

Відповідно до статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга статті 53 МК України).

У частині третій статті 53 МК України визначено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Із наведених положень слідує, що митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи за наявності хоча б однієї з таких підстав: 1) наявність розбіжностей у документах; 2) наявність ознак підробки документів; 3) відсутність у документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

У пункті 2 частини п`ятої статті 54 МК України передбачено, що митний орган має право письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості лише у випадках, встановлених цим Кодексом.

Отже, праву митного органу на витребування додаткових документів передує його обов`язок належним чином обґрунтувати наявність підстав вважати та належним чином обґрунтувати причини, з яких митна вартість не може бути перевірена на підставі документів, наданих декларантом разом із митною декларацією.

Окрім цього, системний аналіз наведених правових норм вказує на те, що митні органи мають право витребувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Відповідно до частини п`ятої статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця. Перелік витрат, які додаються при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, визначено у частині десятій статті 58 МК України.

Як обумовлено частиною третьою статті 57 МК України, кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

За правилами, встановленими частинами четвертою-восьмою статті 57 МК України застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Судом встановлено, що декларант позивача для підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару подав до митного органу ряд документів та застосував перший метод визначення митної вартості - за ціною договору.

Разом з тим, вирішуючи спір по суті, суд приймає до уваги, що відповідачем здійснювалась процедура письмових консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав та методу для визначення митної вартості товару відповідно до вимог статей 59 і 60 Митного кодексу України.

Як встановлено судом, поданий декларантом позивача до митного оформлення документ - інвойс № 202406-005 від 15.06.2024 за назвою і змістом відповідає вимогам пункту 3 частини другої статті 53 МК України.

На виконання пункту 2 частини другої статті 53 МК України позивачем представлено контракт № 6-2023 від 26.12.2023 та доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - специфікація № 202406-005 від 15.06.2024.

Також, митному органу представлено: сертифікат якості - Сертифікат якості SN:2024/001 від 24.04.2024; пакувальний лист № б/н від 15.06.2024; коносамент (Bill of lading) №HLCUDA від 17.05.2024; автотранспортна накладна (Road consignment note) №11110063 від 06.09.2024; супровідний документ T1 (Dispatch note model T1) №24ROCT1970FN8794L5 від 06.09.2024; фітосанітарний сертифікат № TZ/PC00216383 від 20.08.2024; сертифікат про походження товару № 11 від 16.08.2024; договір про надання послуг митного брокера № 29042024 від 29.04.2024; ліцензія на право виробництва тютюнових виробів №00007 від 26.10.2023; інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом "єдиного вікна" з використанням електронних засобів передачі інформації (в якості відомостей про документ зазначається ідентифікатор справи, зґенерований інформаційною системою та переданий декларанту в автоматичному режимі) № 11875258; інші некласифіковані документи - Гарантійний лист №03-04/217 від 09.08.2024; інші некласифіковані документи - Сертифікат фумігації від 11.05.2024.

Дослідивши подані декларантом згідно із частиною другою статті 53 МК України наявні у нього документи, які подавалися із митними деклараціями, а також додатково подані документи, суд дійшов висновку, що такі документально підтверджують складові митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, а сумніви митного органу щодо заявленої митної вартості є безпідставними.

Відповідач у оскаржуваному рішенні посилається на те, що: "у графі 31 митної декларації відсутні відомості щодо типу (сорту) тютюну, водночас у наданому до митного оформлення сертифікати якості №SN:2024/001 від 24.04.2024 вказані відомості щодо типу тютюну - "Туре Virginia". Також відсутні відомості щодо року виробництва (врожаю) товару.

Проте посилання, яке міститься в QR-коді наданого до митного оформлення фітосанітарного сертифіката №ТZ/РС00216383 містить відомості щодо торгової сторони (dealer) KSM ENTERPRISES COMPANY LIMITED, відомості про яку відсутні у митній декларації та наданих товаросупровідних документах.

У графі 7 сертифікату про походження товару від 16.08.2024 №11 зазначені номери інвойсів, які не мають відношення до даної поставки товару (№2024/06/002 від 2024-06-05, №2004/06/003 від 2024-06-05, №2024/06/001 від 2024-06-05), поданий до митного оформлення рахунок-фактура від 15.06.2024 №202406-005.

Щодо сертифікатів виданих на товар, то відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Слід зазначити, що сертифікати не є документом бухгалтерського, податкового обліку чи підтвердженням митної вартості товару, а є лише документом, що посвідчує якість товару чи інші його показники, а не факт проведення господарської операції чи числові значення митної вартості товару.

Виходячи з названого, сертифікати видані на товар подаються виключно з інформацією про товар та виробника товару та не яким чином не впливають на митну вартість товару та обраний метод її визначення.

Не зазначення в Сертифікаті якості товару року врожаю не яким чином не впливають на митну вартість товару та обраний метод її визначення.

Також, слід зазначити, що відповідачем в рішенні про коригування митної вартості не було обґрунтовано, яким чином відсутність дати врожаю тютюну впливають на митну вартість товару чи її складових, як і не навів пояснень яким чином застосування абревіатури впливає на митну вартість товару, якщо на підтвердження надані всі наявні документи.

Відповідач у рішенні посилається на те, що: "між ТОВ "Маршалл Файнест Тобакко Юкрейн" () "Покупець" та Компанією AVRORA TRADING-FZCO "Продавець", що зареєстрована в Об`єднаних Арабських Еміратах укладено контракт від 26.12.2023 №6-2023. Згідно пункту 5.1.2 Продавець повинен надати такі документи, зокрема, е-АТ (акцизний документ), який до митного оформлення не поданий.".

Щодо наведеного суд зазначає, що відповідно до пунктів 1.1. та 1.2. Контакту продавець зобов`язується передати у власність покупцеві сировину та матеріали для виробництва тютюнових виробів, на замовлення покупця, а покупець зобов`язується прийняти та оплатити продавцю за поставлену, на умовах даного контракту, продукцію. Конкретний асортимент продукції, її кількість і вартість, вказані в Специфікаціях, які після підписання їх сторонами є невід`ємною частиною Контракту.

У даному випадку суд приймає пояснення позивача про те, що оскільки на тютюнову сировину не видається акцизний документ, відповідно такий документ не міг бути поданий до митного органу у зв`язку з його відсутністю.

Також відповідач у рішенні вказує на те, що до митного оформлення було надано три сторінки коносаменту, а саме: з другої по четверту, проте відсутня сканкопія першої сторінки коносаменту.

Так, до митного оформлення був поданий морський коносамент №HLCUDA від 17.05.2024 року. Даний коносамент заповнюється відправником в країні відправлення. З даного коносаменту чітко видно відправника, вантажоодержувача, товар та інші реквізити. Нумерація йде з 2 аркуша яка проставляється автоматично в програмі саме компанії перевізника та має всі реквізити необхідні для даного морського товаро-транспортного документа.

Також відповідач вказує на те, що відсутні відомості щодо дати прибуття вантажу до порту призначення, а надана до митного оформлення міжнародна авто-транспортна накладна (CMR) №11110063 містить дані щодо отримання перевізником для перевезення морського контейнеру №САІU8171341 06.09.2024 року. Водночас сторінка №3 морського коносаменту №HLCUDA від 17.05.2024 містить відомості щодо ставок плати за демеридж 40-футового стандартного контейнеру (Standard), та покладає їх сплату на отримувача (відповідно до коносаменту - MARSHALL FINEST TOBACCO UKRAINE LLC).

Щодо наведеного суд зазначає, що відповідно до погоджених умов поставки, даний товар поставляється на умовах DAP.

Державна митна служба України листом від 29.12.2010 № 11/2-10.16/17217-ЕП "Щодо Інкотермс 2010", інформувала начальників усіх митниць, про те, що Міжнародною торговою палатою прийняті Правила використання внутрішніх та міжнародних торгових термінів Інкотермс 2010, які вводяться в дію МТП з 01.01.2011. Інкотермс 2010 передбачено використання 11 торгових термінів.

Інкотермс 2010 запроваджено термін DAT (delivered at terminal (поставка на терміналі)) та DAP (delivered at place (поставка в місці)). Вказаними термінами замінені терміни DAF, DES, DEQ та DDU Інкотермс 2000.

На умовах DAP погоджене місце продавець зобов`язаний забезпечити перевезення товару до погодженого сторонами місця, не розвантажуючи товар з транспортного засобу у такому місці (як за термінами DAF, DES та DDU Інкотермс 2000). Продавець не має зобов`язань щодо укладення договору страхування.

У Правилах Інкотермс зазначено, що посилання на правила Інкотермс в договорі купівлі-продажу чітко визначає відповідні обов`язки сторін та зменшує ризик юридичних ускладнень.

Метою Інкотермс є забезпечення єдиного набору міжнародних правил для тлумачення найбільш уживаних торговельних термінів у зовнішній торгівлі. Таким чином можна уникнути або, щонайменше, значною мірою скоротити невизначеності, пов`язані з неоднаковою інтерпретацією таких термінів у різних країнах.

Відповідно до тлумачення умов поставки DAP згідно Правил Інкотермс, чітко видно, що Продавець несе усі витрати, пов`язані з товаром, до моменту здійснення його поставки в місці.

Демередж (англ. - demurrage) - стягнення, яке може отримати вантажовласник у двох випадках:

- за затримку судна у порті довше встановленого в договорі між Адміністрацією порту та морською лінією строку. Залежно від того, що стало причиною затримки, адресатом штрафу може стати компанія-судновласник чи відправник вантажу, який затримав судно;

- за зберігання вантажу більше пільгового періоду. Стягнення отримує або лінія, яка вчасно не організувала завантаження, або вантажовласник.

Відповідачем у спірному рішенні не наведено з яких причин останній вважає, що станом на 11 вересня 2024 року продавцем або іншими особами було допущено або ж затримка судна, або ж продавець зберігав вантаж більше пільгового періоду.

Саме по собі зазначення будь-де відповідальності (демередж) не може бути причиною в коригуванні митної вартості товарів. Відповідальність сторін зазначається завжди, але наступає тільки у разі настання подій які тягнуть за собою стягнення.

Крім того на ціну товару ніяким чином не впливають строки поставки.

Також відповідач у Рішенні посилається на те, що: "Поставка товару здійснюється на умовах, зазначених в Специфікаціях до контракту (Інкотермс 2010) (п 4.5). В Специфікації від 15.06.2024 №202406-005 вказано умови поставки DAP, с. Острів, Тернопільська обл. За умовами DAP на продавця покладаються обов`язки нести всі витрати й ризики, пов`язані з транспортуванням товару в місце призначення. Однак, в коносаменті від 17.05.2024 №HLCUDA (сторінка 3) зазначено "FREIGHT COLLECT", що означає "витрати на фрахт підлягають оплаті стороні, яка отримує вантаж (вантажоотримувач - MARSHALL FINEST TOBACCO UKRAINE LLC).

Щодо наведеного суд приймає до уваги пояснення представника позивача, що відповідно до ст. 1 Закону України "Про зовнішньоекономічну діяльність", зовнішньоекономічний договір (контракт) - домовленість двох або більше суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності та їх іноземних контрагентів, спрямована на встановлення, зміну або припинення їх взаємних прав та обов`язків у зовнішньоекономічній діяльності.

Реалізуючи дане право, позивач уклав Контракт з Avrora Trading - FZCO. сторонами даного контракту було укладено специфікацію з зазначенням умов поставки.

Avrora Trading - FZCO виставила рахунок №202406-005 від 15.06.2024 у якому чітко зазначено, що продавцем є саме Avrora Trading - FZCO, покупцем - ТОВ "МФТЮ" та зазначено, що вантажовідправником є Magefa Growers Limited.

Товар отриманий відповідно до укладених та підписаних документів з Компанією Avrora Trading - FZCO, всі інші документи надані саме на підтвердження ціни виключно за даним Контрактом.

Позивач не є будь-якою стороною у інших угодах/контрактах щодо даного Товару, і відповідно, надати будь-які інші документи, крім тих, що надала Компанія Avrora Trading - FZCO, не має змоги.

Всі документи надавались продавцем для ідентифікації товару та підтвердження ціни у митних органах України.

Відповідно до умов специфікації укладеної між ТОВ "МФТЮ" та Avrora Trading - FZCO поставка Товару здійснюється до DAP, с. Острів, Тернопільська область.

На умовах DAP погоджене місце продавець зобов`язаний забезпечити перевезення товару до погодженого сторонами місця, не розвантажуючи товар з транспортного засобу у такому місці.

У Правилах Інкотермс зазначено, що посилання на правила Інкотермс в договорі купівлі-продажу чітко визначає відповідні обов`язки сторін та зменшує ризик юридичних ускладнень.

Метою Інкотермс є забезпечення єдиного набору міжнародних правил для тлумачення найбільш уживаних торговельних термінів у зовнішній торгівлі. Таким чином можна уникнути або, щонайменше, значною мірою скоротити невизначеності, пов`язані з неоднаковою інтерпретацією таких термінів у різних країнах.

У зв`язку із тим, що у позивача відсутні будь-які інші документи, в тому числі і декларація країни відправлення, то останні і не подавались.

Також однією з підстав для здійснення коригування митної вартості товарів стало те, що: наданий прайс-лист від 07.04.2024 адресовано виключно ТОВ "Маршалл Файнест Тобакко Юкрейн" та вказано інформацію щодо цін товарів виключно на умовах поставки DAP, с. Острів, Тернопільська обл, що обмежує конкурентність та обмежує коло покупців товару.

Щодо наведеного суд зазначає, що до переліку додаткових документів, визначених ч. З ст. 53 МК України, входять каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, а також розрахунок ціни (калькуляція).

Відображена у прайс-листі від 07.04.2024 вартість товарів в повній мірі відповідає тій вартості, що визначена у специфікації та інвойсі.

В той же час, митним органом не наведено жодних обґрунтованих аргументів стосовно того, яким чином надання позивачем прайс-листа, виданого продавцем товару, ставить під сумнів достовірність визначеної позивачем митної вартості товару, за умови, що відображена у прайс-листі інформація щодо вартості одиниці товару в повній мірі відповідає вартості, визначеній у поданому до митного оформлення специфікації та інвойсі.

З огляду на наведене, сам лише факт надання прайс-листа, виданого продавцем товару з зазначенням умов поставки, не може викликати сумнів у заявленій митній вартості імпортованого товару.

Рахунок-фактура (інвойс) в силу положень ч. 2 ст. 53 МК України, є одним із основних документів, разом із зовнішньоекономічним контрактом, які в сукупності підтверджують митну вартість товару та пояснюють числові значення складових митної вартості, на підставі яких саме і проводився розрахунок митної вартості декларантом.

Отже, адресування прайс-листа позивачу та зазначення умов поставки не може впливати на висновок митного органу щодо необхідності коригування митної вартості товару.

Суд зазначає, що митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у статті 58 МК України (у разі визначення декларантом митної вартості імпортованого товару за першим методом).

При цьому, митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи лише у тому випадку, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або ці документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, або ж у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість.

Водночас, приписи вказаних статей зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності.

Аналогічна позиція викладена Верховним Судом у постанові від 18.09.2020 у справі №815/4686/16.

Відповідачем не взято до уваги приписи ст.8 МК України, якою передбачено принцип презумпції невинуватості. Декларантом не було допущено систематичних порушень, а помилка суто механічна та її допущення не впливає на числове визначення митної вартості товару заявленого до митного оформлення. Крім того, відповідачем не доведено ознак підробки в зазначених документах.

Щодо мотивів відповідача про те, що ціни на імпортований товар, є нижчими від цін за аналогічні товари, розмитнення яких вже проводилося, то такі обставини не є та не можуть бути самостійною підставою для підвищення митної вартості товарів відповідно до вимог МК України, оскільки ці відомості мають допоміжний інформаційний характер, а отже, не можуть бути підставою для коригування митної вартості товарів.

Так, Верховний Суд у постановах від 19.02.2019 у справі №814/1888/16, від 24.12.2020 у справі №820/7316/15 вказав, що наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди аналогічні товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку.

У постанові Верховного Суду від 20.09.2023 у справі № 821/411/18 зазначив про те, що доводи Митниці щодо оцінки ризиків при перевірці митної вартості товарів Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду оцінює критично з огляду на те, що спрацювання профілів ризиків автоматизованої системи аналізу та управління ризиками та наявність в базах митного органу інформації про те, що ідентичні або подібні товари було розмитнено іншими особами за вищою митною вартістю, не може бути підставою для відмови у прийнятті заявленої декларантом митної вартості за ціною контракту, за відсутності інших законних підстав для витребування додаткових документів, оскільки при здійсненні контролю за коригуванням митної вартості, проведеним митним органом за другорядним методом, митний орган повинен довести, що: відповідний товар за певною митною вартістю був дійсно ввезений до України: що митна вартість за відповідною вантажною митною декларацією не була відкоригована; що рішення про коригування (якщо воно приймалося) не було оскаржене до суду та скасоване судом.

Верховний Суд неодноразово наголошував, що відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті митним органом відповідних рішень. В основу такого підходу лягли висновки про те, що торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо) (постанови Верховного Суду від 21.10.2021 у справі №420/4820/19, від 25.02.2021 у справі № 810/3295/17, від 23.11.2022 у справі № 810/2547/17).

Наведені обставини, встановлені у цій справі, дають підстави для висновку про те, що у відповідача були всі документи, які надавали йому можливість підтвердити визначену позивачем митну вартість товару за ціною договору. Натомість відповідач не вказав на неправильність проведеного розрахунку митної вартості, зазначеної у МД, поданих декларантом позивача; не зазначив, які саме складові митної вартості не підтверджені документально та які саме відомості відсутні/не піддаються обчисленню у поданих декларантом документах.

Суд не заперечує права митного органу з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості (частина п`ята статті 54 МК України), проте для цього він має довести підстави застосування норм частини третьої статті 53 МК України: наявність розбіжностей у поданих декларантом документах, ознак підробки або відсутність усіх відомостей про числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Саме лише посилання на наявність у нього інформації про іншу ціну ідентичного товару не є достатньою підставою не визнавати митну вартість, визначену за ціною договору.

Верховний Суд у постанові від 03.12.2020 у справі №810/2749/16 зазначив, що приписи МК України зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності. Разом з тим, саме по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товарів та рівнем митної вартості товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або підставою для незастосування обраного ним методу визначення митної вартості.

За таких обставин, суд вважає, що відповідач не довів необхідність витребування у позивача додаткових документів для підтвердження митної вартості за обраним декларантом методом її визначення. Крім того, ні в спірному рішенні, ні у відзиві на позов відповідач не наводить конкретних числових значень складових митної вартості, які не підтвердженні документально.

Крім того, суд зазначає, що різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю товарів, що розмитнювались цією чи іншими особами у попередніх періодах, не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товару до показників бази даних Держмитслужби.

Отже, встановлені судом обставини дають підстави для висновку, що сумніви відповідача щодо складових митної вартості імпортованого товару ґрунтуються виключно на його припущеннях, а не на достовірних відомостях. На підставі досліджених письмових доказів суд вважає, що використані декларантом відомості підтверджені документально та визначені кількісно; їх достовірність не спростована відомостями від компетентних органів інших країн щодо не підтвердження обставин відчуження позивачу продавцем-нерезидентом товару, або що видані позивачу документи є фіктивними, недійсними.

Відповідно до частини першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За таких обставин позовні вимоги позивача про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA403000/2024/000052/1 від 11.09.2024 є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Зважаючи на те, що суд дійшов висновку про скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA403000/2024/000052/1 від 11.09.2024, то позовні вимоги про визнання протиправною та скасування картки відмови в прийняті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA403030/2024/000396 також підлягає задоволенню.

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Відповідно до частини другої статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як слідує з матеріалів справи, що позивачем при зверненні з адміністративним позовом до суду було сплачено судовий збір у розмірі 11574,94 грн.

Оскільки позовні вимоги позивача задоволено в повному обсязі, та на користь позивача, за рахунок бюджетних асигнувань відповідача, підлягають стягненню понесені позивачем судові витрати у вигляді сплаченого судового збору.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Визнати протиправним та скасувати рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товарів №UA403000/2024/000052/1 від 11.09.2024 та картку відмови №UA403030/2024/000396 в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Маршалл Файнест Тобакко Юкрейн" за рахунок бюджетних асигнувань Тернопільської митниці судові витрати зі сплати судового збору на суму 11574 (одинадцять тисяч п`ятсот сімдесят чотири) грн 94 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повне судове рішення складено 12 червня 2025 року.

Реквізити учасників справи:

позивач:

- Товариство з обмеженою відповідальністю "Маршалл Файнест Тобакко Юкрейн" (місцезнаходження: вул. Промислова, 1, літера 4, офіс 3-7, с. Острів, Тернопільська обл., Тернопільський р-н, 47728, );

відповідач:

- Тернопільська митниця (місцезнаходження: вул. Текстильна, 38, м. Тернопіль, Тернопільська обл., Тернопільський р-н, 46004, ).

Головуючий суддя Баб`юк П.М.