Справа № 640/33670/20
Суддя: Грицюк Роман Петрович
Дата ухвалення: 2025-06-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 640/33670/20

10 червня 2025 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Грицюка Р.П., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ІЗОДРОМ" до Головного управління ДПС у м. Києві (), Головного управління ДПС у м. Києві () про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Ізодром» (далі позивач, Товариство) звернулося до Окружного адміністративного суду м. Києва із адміністративним позовом до Головного управління Державної податкової служби у м.Києві (далі відповідач, ГУ ДПС у м. Києві), відповідно якого просить суд визнати протиправним та податкове повідомлення-рішення від 21.12.2020 №170940414 в частині збільшення суми грошового зобовязання з податку на додану вартість у розмірі 58372,00 грн та застосування штрафної санкції на суму 18468,00 грн.

В обґрунтування позову зазначає таке.

Податковим органом установлено відхилення розміру грошового зобов`язання з ПДВ та сумою виписаних податкових накладних, що складає 73872,00 грн. Товариство вважає такий висновок хибним, оскільки податкова накладна від 02.09.2020 №11, через яку виникло відхилення, була оформлена помилково, тому її не було включено до складу податкових зобов`язань з ПДВ та складено розрахунок коригування від 15.09.2020 №55, який доставлено до центрального рівня ДПС України 30.09.2020, однак він був не прийнятий податковим органом. Позивачем 30.11.2020 повторно складено розрахунок коригування №18 до податкової накладної №11 від 02.09.2020, який 09.12.2020 направлено для реєстрації в ЄРПН та на цей раз прийнятий контролюючим органом.

Стверджує, що у даному випадку належить застосовувати пп. 4.1.4 ст. 4, п. 56.21 ст. 56 Податкового кодексу України (далі ПК України) у частині презумпції правомірності рішень платника у випадку неоднозначного (множинного) тлумачення законодавства, яке має тлумачитися на користь платника.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.02.2021 відкрито провадження у справі для її розгляду у порядку письмового провадження та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) без повідомлення учасників справи.

Законом України від 13.12.2022 №2825-IX "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" (далі - Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративні справи, які були передані до Київського окружного адміністративного суду та розподілені між суддями до набрання чинності Законом України "Про внесення зміни до пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" щодо забезпечення розгляду адміністративних справ", розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

Інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом України "Про внесення зміни до пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" щодо забезпечення розгляду адміністративних справ", але не розподілені між суддями, передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 152 та частини п`ятої статті 153 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", Закону України "Про внесення зміни до пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" щодо забезпечення розгляду адміністративних справ", з метою відновлення належного доступу громадян та юридичних осіб до правосуддя у публічно-правових спорах, наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 № 399 затверджено Порядок передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва (далі - Порядок № 399).

На виконання положень Закону № 2825-IX та відповідно до Порядку № 399 справу передано на розгляд до Тернопільського окружного адміністративного суду, ухвалою від 03.03.2025 прийнято до провадження судді, надано строк для надання додаткових пояснень.

У визначений судом строк будь-яких заяв від сторін до суду не надходило.

Разом з тим, суд зазначає, що відповідачем у цій справі було Головне управління ДПС у м. Києві ().

Статтею 52 КАС України визначено, що у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Відповідно до частин третьої - п`ятої статті 48 КАС України, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача.

Постановою Кабінету Міністрів України від 19.06.2019 №537 «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби» (далі - Постанова №537) утворено як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби, реорганізовано деякі територіальні органи Державної фіскальної служби шляхом їх приєднання до відповідних територіальних органів Державної податкової служби, визначено територіальні органи Державної податкової служби правонаступниками майна, прав та обов`язків територіальних органів Державної фіскальної служби, що реорганізуються відповідно до цієї постанови, у відповідних сферах діяльності.

Вказаною постановою утворено як територіальний орган Державної податкової служби Головне управління ДПС у м. Києві ().

Згідно з відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Головне управління ДПС у м. Києві () з 22.10.2020 знаходиться в стані припинення.

Постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2020 №893 «Деякі питання територіальних органів Державної податкової служби» ліквідовано як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби, права та обов`язки територіальних органів Державної податкової служби, що ліквідуються відповідно до цією постанови, переходять Державній податковій службі та її територіальним органам у межах, визначених положеннями про Державну податкову службу та її територіальні органи.

Наказом Державної податкової служби України від 30.09.2020 №529 утворено Головне управління ДПС у м. Києві як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України.

Відповідно до пункту 1 Положення про Головне управління ДПС у м. Києві затвердженого наказом Державної податкової служби України від 12.11.2020 №643 Головне управління ДПС у м. Києві (код ЄДРПОУ ВП 44116011) забезпечує реалізацію повноважень ДПС України на території м. Києва та є правонаступником майна, прав та обов`язків Головного управління ДПС у м. Києві ().

Враховуючи викладене, ухвалою від 10.04.2025 суд залучив у цій справі другого відповідача - правонаступника Головного управління ДПС у м. Києві (), розгляд справи розпочато спочатку.

ГУ ДПС у м. Києві 02.05.2025 надано відзив на адміністративний позов, де зазначено про необґрунтованість позовних вимог та відсутність підстав для задоволення позову, з огляду на таке.

Відповідачем проведено камеральну перевірку податкової декларації Товариства за вересень 2020 року та установлено порушення вимог п. 187.1 ст.187 ПК України, що призвело до заниження податкових нарахувань, які підлягають сплаті до бюджету на суму 73872,00 грн.

Зокрема, під час перевірки встановлено, що позивачем в декларації з ПДВ за вересень 2020 року відображено показники податкового зобов`язання на суму 1599305,00 грн. За даними ЄРПН позивачем зареєстровані податкові накладні у вересні 2020 року на загальну суму 1657677,04 грн, тобто позчем не відображено податкові зобовязання на суму 58372,04 грн.

Також у ході камеральної перевірки декларації з ПДВ за вересень 2020 року установлено, що Товариством не задекларовано зменшення податкового кредиту шляхом включення до декларації розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних по ТОВ «УСК СТАНДАРТ» на суму зменшення ПДВ 15500 грн, з яким позивач погоджується і не оскаржує у межах цієї справи.

Фактичні обставини встановлені судом у справі.

ГУ ДПС у м. Києві проведено камеральну перевірку даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість ТОВ «Ізодром», за результатами якої складено акт від 19.11.2020 № 3911/26/15-04-14-20/21591608 (далі акт перевірки)

Актом перевірки установлено, що за даними ЄРПН позивачем зареєстровано податкових накладних у вересні 2020 року на загальну суму ПДВ 1657677,00 грн. Натомість позивачем 20.10.2020 подано податкову декларацію з ПДВ за вересень 2020 року з відображенням показаників податкового зобов`язання на суму 1599305 грн. Відхилення складає 58372,04 грн, що призвело до заниження податкових зобов`язань у декларації за вересень 2020 року на суму 58372,04 грн. Позивач вважає такі висновки податкового органу помилковими і не погоджується із ними.

Також у ході камеральної перевірки декларації з ПДВ за вересень 2020 року установлено, що Товариством не задекларовано зменшення податкового кредиту шляхом включення до декларації розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних по ТОВ «УСК СТАНДАРТ» на суму зменшення ПДВ 15500 грн, з чим позивач погоджується і не оскаржує.

Таким чином, перевіркою відповідача устновлено, що заниження позитивних нарахувань, які підлягали сплаті до бюджету за вересень 2020 року, становить на суму ПДВ 73872 грн. Штрафну санкцію розраховано відповідно ст.123 Податкового кодексу України у розмірі 25%.

Не погоджуючися із висновками акта перевірки, позивачем подано заперечення, де вказано (щодо відхилення суми податкового зобов`язання з ПДВ 58372,04 грн), що податкова накладна від 02.09.2020 № 11 складена помилково, Товариством проведено відповідні коригування. Позивач посилався на пп. 4.1.4 ст. 4, ст. 56.21 ПК України у частині презумпції правомірності рішень платника, що у випадку неоднозначного (множинного) тлумачення законодавства, має тлумачитися на користь платника.

За результатами розгляду заперечень платника ГУ ДПС у м. Києві висновки акта перевірки залишено без змін, а заперечення - без задоволення, про що Товариство повідомлено листом від 17.12.2020 № 3525/1/26-15-04-14-18.

На підставі вказаних висновків податковим органом прийнято податкове повідомлення рішення від 21.12.2020 № 170940414, яким за порушення п. 187.1 ст. 187 ПК України збільшено суму грошового зобов`язання з ПДВ на загальну 92340,00 суму грн, у тому числі за основним платежем 73872,00 грн та штрафні (фінансові) санкції 18468 грн.

Суд надає оцінку наявним у матеріалах адміністративної справи іншим доказам.

Податкова накладна від 02.09.2020 №11 складена позивачем на загальну суму 350230,16 грн., у тому числі ПДВ 58371,69 грн, отримувач - Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго».

Квитанція про реєстрацію податкової накладної від 02.09.2020 № 11 відображена в Єдиному реєстрі податкових накладних № від 25.09.2020.

Розрахунком № 55 від 15.09.2020 коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної від 02.09.2020 № 11 відкориговано на суму ПДВ 58371,69 грн.

Квитанцією № 55 від 15.09.2020 відмовлено у реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної від 02.09.2020 № 11.

Розрахунком № 18 від 30.11.2020 проведено коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної від 02.09.2020 № 11, відкоригована сума ПДВ склала 58371,69 грн.

Квитанцією №18 від 30.11.2020 проведено реєстрацію розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної від 02.09.2020 № 11.

Податкова накладна від 02.09.2020 № 46 складена ТОВ «Ізодром» на загальну суму 350230,17 грн., у тому числі ПДВ 58371,70 грн, отримувач - Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго».

Квитанцією № від 09.12.2020 проведено реєстрацію податкової накладної від 02.09.2020 № 46 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Отже, предметом спору у даній справі є правомірність висновків податкового органу щодо заниження податкового зобов`язання з ПДВ у декларації за вересень 2020 року на суму 58372,00 грн., у зв`язку із не включенням до складу податкового зобов`язання суми ПДВ по податковій накладній від 02.09.2020 №11.

Суд при розгляді цієї справи застосовує наступні положення вимог ПК України, що були чинними на час виникнення спірних правовідносин.

Стаття 44. Вимоги до підтвердження даних, визначених у податковій звітності, а також документального підтвердження виконання вимог податкового та іншого законодавства, контроль за виконанням якого покладено на контролюючі органи

44.1. Для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.

Стаття 187. Дата виникнення податкових зобов`язань

187.1. Датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", незалежно від дати накладення електронного підпису.

Стаття 192. Особливості визначення бази оподаткування в окремих випадках (порядок коригування податкових зобов`язань та податкового кредиту)

192.1. Якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Розрахунок коригування до податкової накладної не може бути зареєстрований в Єдиному реєстрі податкових накладних пізніше 1095 календарних днів з дати складання податкової накладної, до якої складений такий розрахунок коригування.

Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:

постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації;

отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.

Складені платником податку розрахунки коригування до податкових накладних, складених до 1 лютого 2015 року, розрахунки коригування до податкових накладних, які не підлягали наданню отримувачу (покупцю) - платнику податку, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних постачальником (продавцем). Зазначене не поширюється на розрахунки коригування, що передбачають зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику (зменшення податкового зобов`язання постачальника та податкового кредиту отримувача), складені після 1 липня 2015 року до податкових накладних, складених до 1 липня 2015 року на отримувача (покупця) - платника податку, які підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних отримувачем (покупцем) товарів/послуг.

Розрахунок коригування до податкової накладної складається також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, у тому числі не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг.

Стаття 201. Податкова накладна

201.1. На дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Стаття 202. Звітні (податкові) періоди

202.1. Звітним (податковим) періодом є один календарний місяць.

Стаття 203. Порядок надання податкової декларації та строки розрахунків з бюджетом

203.1. Податкова декларація подається за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному місяцю, протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця.

Наказом Міністерства фінансів України від 31.12.2015 № 1307 затверджено форми податкової накладної та Порядку заповнення податкової накладної (далі наказ № 1307 у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Пункт 21. У разі здійснення коригування сум податкових зобов`язань, а також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, відповідно до статті 192 розділу V Податкового кодексу України постачальник (продавець) товарів/послуг складає розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної (далі - розрахунок коригування) за формою згідно з додатком 2 до податкової накладної.

Розрахунок коригування складається особами, визначеними відповідно до пункту 1 цього Порядку.

Порядок складання розрахунку коригування та його реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних аналогічний порядку, передбаченому для податкових накладних, крім випадків, передбачених цим Порядком.

У розрахунку коригування вказуються дата та номер податкової накладної, до якої вносяться зміни. У клітинках номера податкової накладної, що не заповнюються, нулі, прочерки та інші знаки чи символи не проставляються.

У разі складання розрахунку коригування з метою виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, у розрахунку коригування зазначаються виправлені дані.

Пункт 24. У разі реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних двох і більше податкових накладних, складених на одну операцію з постачання товарів/послуг, постачальник (продавець) складає розрахунок(ки) коригування до податкової(их) накладної(их), зайво складеної(их) на операцію, за якою в Єдиному реєстрі податкових накладних вже зареєстрована податкова накладна, у такому порядку:

у верхній лівій частині розрахунку коригування у графі «Не підлягає наданню отримувачу (покупцю) з причин» зазначається тип причини 20, при цьому позначка «х» не проставляється;

у заголовній частині розрахунку коригування у полі «до податкової накладної» зазначаються дата і номер податкової накладної, зайво складеної на операцію, за якою в Єдиному реєстрі податкових накладних вже зареєстрована податкова накладна;

в інформаційному полі «Інформаційні дані щодо складеної та зареєстрованої в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної» розрахунку коригування зазначаються дані щодо податкової накладної, правильно складеної та зареєстрованої в Єдиному реєстрі податкових накладних;

в інформаційному полі «Інформаційні дані щодо складеного та зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування до податкової накладної, зайво складеної на операцію, за якою в Єдиному реєстрі податкових накладних вже зареєстрована податкова накладна» розрахунку коригування зазначаються дані щодо розрахунку коригування, складеного до зайво складеної податкової накладної, яка зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних. Зазначене поле не заповнюється, якщо такий розрахунок коригування не складався.

У разі складання розрахунку коригування з типом причини 20 до податкової накладної, зайво складеної на операцію, за якою в Єдиному реєстрі податкових накладних вже зареєстрована податкова накладна, до якої раніше не складався розрахунок коригування, такий розрахунок коригування підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних отримувачем (покупцем), який був зазначений у податковій накладній, що коригується, крім випадків, передбачених цим Порядком.

У разі складання розрахунку коригування з типом причини 20 до податкової накладної, зайво складеної на операцію, за якою в Єдиному реєстрі податкових накладних вже зареєстрована податкова накладна, до якої раніше було складено розрахунок коригування, такий розрахунок коригування підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних постачальником (продавцем) з урахуванням таких особливостей:

в інформаційному полі «Інформаційні дані щодо складеного та зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування до податкової накладної, зайво складеної на операцію, за якою в Єдиному реєстрі податкових накладних вже зареєстрована податкова накладна» такого розрахунку коригування зазначаються дані щодо складеного та зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування до податкової накладної, зайво складеної на операцію, за якою в Єдиному реєстрі податкових накладних вже зареєстрована податкова накладна;

графи з 1 по 15 розділу Б такого розрахунку коригування та рядки розділу А не заповнюються.

Розрахунок коригування, особливості складання якого визначені у цьому пункті, складається окремо до кожної податкової накладної, зайво складеної на операцію, за якою в Єдиному реєстрі податкових накладних вже зареєстрована податкова накладна, у тому числі до податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю).

Висновки суду у цій частині.

Установлені фактичні обставини у справі свідчать, що Товариством складено дві податкові накладні на одну й ту ж операцію, а саме:

1. податкова накладна від 02.09.2020 № 11 складена ТОВ «Ізодром» на загальну суму 350230,16 грн., у тому числі ПДВ 58371,69 грн, що була зареєстрована у ЄРПН 25.09.2020;

2. податкова накладна від 02.09.2020 № 46 складена ТОВ «Ізодром» на загальну суму 350230,70 грн., у тому числі ПДВ 58371,70 грн, що була зареєстрована в ЄРПН 30.09.2020.

Позивач пояснив, що помилково склав податкову накладну № 11, а тому оформив Розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 15.09.2020 № 55 до податкової накладної від 02.09.2020 № 11 та відкоригував суму ПДВ у розмірі 58371,69 грн, однак відповідач відмовив у реєстрації Розрахунку 30.09.2020.

Позивач повторно оформив 30.11.2020 Розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 18 до податкової накладної від 02.09.2020 № 11 та відкоригував суму ПДВ у розмірі 58371,69 грн, яку відповідач 09.12.2020 зареєстрував в ЄРПН.

Суд зазначає, що такі дії відповідають, як вищенаведеним положення ПК України, так і Порядку № 1307, які передбачають процедуру коригування податкових зобов`язань з ПДВ у зв`язку із помилковим складенням податкової накладної, що реалізується через оформлення та реєстрацію відповідного розрахунку коригування.

Як уже відзначалося, розрахунок коригування № 55 до спірної податкової накладної № 11, надавався позивачем контролюючому органу 15.09.2020, однак відповідачем на відсутності належного обгрунтування не прийнято. Проте, надалі поданий позивачем повторно розрахунок коригування № 18 до спірної податкової накладної № 11 все ж таки був зареєстрований відповідачем 09.12.2020.

Тобто, станом на момент проведення перевірки, розгляду скарги позивача і прийняття оскаржуваного податкового повідомлення рішення у податкового органу була можливість перевірити наведені судом обставини, на які позивач звертав увагу відповідача раніше у своїх скаргах під час адміністративного оскарження результатів перевірки.

Водночас, жодних доводів у спростування тверджень позивача у цій частині спору відповідачем не наведено.

Окрім того, суд відзначає, що згідно п. 44.1 ст.44 ПК України платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.

Враховуючи наведене, якщо платником податку помилково складена податкова накладна, то така податкова накладна не підлягає відображенню у податковій звітності з ПДВ. Розрахунок коригування, виписаний до такої податкової накладної, підлягає реєстрації в ЄРПН, але до податкової звітності також не включається.

Таким чином, висновок податкового органу, щодо заниження позивачем податкового зобов`язання з ПДВ на суму 58372,00 грн у декларації з ПДВ за вересень 2020 року помилковий. Відтак, позов підлягає до задоволення.

Щодо заявленої позовної вимоги про скасування податкового повідомлення рішення в частині, суд зазначає, що практика правозастосування щодо необхідності скасувати податкове повідомлення-рішення повністю або тільки частково, якщо суд кваліфікував частину донарахувань протиправними, неодноразово зазнавала змін.

Однак, в постанові від 28 березня 2023 року у справі №260/433/19 Верховний Суд відзначив, що встановивши невідповідність частини рішення суб`єкта владних повноважень вимогам чинного законодавства, наслідком такого є визнання акта частково протиправним, при умові, що цю частину може бути ідентифіковано та що без неї оспорюваний акт в іншій частині (частинах) не втрачає свою цілісність, значення. Зокрема, частково протиправним можна визнати якусь частину (пункт, речення) рішення або рішення в частині нарахування певної суми штрафних (фінансових) санкцій. Разом з тим, рішення, в якому недійсну частину не можна виокремити, ідентифікувати, є недійсним в цілому.

У цій справі правомірність нарахування контролюючим органом податкового зобов`язання у зв`язку із не декларуванням зменшення податкового кредиту шляхом коригування кількісних та вартісних показників до податкових накладних по ТОВ «УСК СТАНДРТ» на суму зменшення ПДВ 15500 грн позивачем не заперечувалося.

Відтак, аналіз допущених порушень законодавства та особливість проведення розрахунків податкового зобов`язання з податку на додану вартість надає можливість суду самостійно ідентифікувати (виокремити, назвати) таку частину оскарженого рішення, яка стосується визначення податкового зобов`язання з урахуванням застосування податковим органом суми заниження податкового зобовязання на суму 58372 грн та застосування до такого загального нарахування відповідної штрафної санкції.

Надаючи правову оцінку підставам відповідальності і розміру податкового зобов`язання, нарахованого контролюючим органом, суд не вправі підміняти собою такий орган та приймати рішення щодо зміни чи визначення суми податкового зобов`язання. Суд, виключно, досліджує прийняті рішення суб`єкта владних повноважень на предмет їх відповідності закону.

За правовою позицією Верховного Суду, що міститься у постанові від 23 грудня 2021 року у справі №480/4737/19, ефективний спосіб захисту прав та інтересів особи в адміністративному суді має відповідати таким вимогам: забезпечувати максимально дієве поновлення порушених прав за існуючого законодавчого регулювання; бути адекватним фактичним обставинам справи; не суперечити суті позовних вимог, визначених особою, що звернулася до суду; узгоджуватися повною мірою з обов`язком суб`єкта владних повноважень діяти виключно у межах, порядку та способу, передбаченого законом.

Тобто, адміністративний суд, використовуючи всі надані йому процесуальним законом повноваження, з урахуванням фактичних обставин справи та положень законодавства, зобов`язаний здійснити ефективне поновлення порушених прав позивача, а не лише констатувати факт наявності неправомірних дій з боку відповідача - суб`єкта владних повноважень; ефективний спосіб захисту повинен забезпечити негайне поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам, призводити до потрібних (бажаних) позивачу результатів (наслідків); ухвалення судами рішень, які безпосередньо не призводять до необхідних змін в обсязі прав позивача або не гарантують забезпечення примусового виконання судового рішення, не відповідає змісту цього поняття.

Із питанням щодо забезпечення ефективності судового захисту прав та інтересів особи в адміністративному судочинстві безпосередньо пов`язане питання щодо меж розгляду судами позовних вимог, зокрема, право суду самостійно, з виходом за межі позовних вимог застосовувати найбільш ефективний за даних обставин спосіб захисту прав позивача.

З цього приводу слушним видається правовий висновок, сформульований Верховним Судом у постанові від 17 лютого 2020 року у справі № 820/1961/18, відповідно до якого вихід за межі позовних вимог можливий за наступних умов: 1) лише у справах за позовами до суб`єктів владних повноважень, оскільки в цьому випадку відбувається захист прав та інтересів позивача; 2) повний захист прав позивач неможливий у спосіб, про який просить позивач; повнота захисту полягає в ефективності відновлення його прав; 3) вихід за межі позовних вимог повинен бути пов`язаний із захистом саме тих прав, щодо яких подана позовна заява.

Принцип диспозитивності у адміністративному процесі передбачає, що сторони мають повну свободу розпоряджатися своїми вимогами та правами, зокрема, вибирати форму і обсяг позовних вимог. Суд вирішує справу в межах цих вимог, не виходячи за них.

Позивач у цій справі просить суд скасувати податкове повідомлення-рішення № 170940414 від 21 грудня 2020 року в частині збільшення суми грошового зобов`язання з податку на додану вартість у розмірі 58372,00 грн з накладенням відповідної штрафної санкції на суму 18468,00 грн.

Разом з тим, відповідно до розрахунку штрафних санкцій (а.с. 16) слідує застосування податковим органом розміру фінансової санкції у вигляді 25%. Відтак, штрафною санкцією за заниження податкового зобов`язання на суму 58372,00 є 14593, грн (58372,00 грн * 25%).

Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку, що податкове повідомлення-рішення № 170940414 від 21 грудня 2020 року необхідно скасувати в частині збільшення суми грошового зобов`язання з податку на додану вартість у розмірі 58372,00 грн з накладенням відповідної штрафної санкції на суму 14593,00 грн. Отже, позовні вимоги підлягають до часткового задоволення.

Сплачений позивачем судовий збір, підлягає відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача пропорційно до задоволення позовних вимог на суму 1576,50 грн.

Керуючись статями 9, 19, 72-79, 90, 132, 139, 241-246, 250, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 21.12.2020 № 170940414 в частині збільшення суми грошового зобов`язання з податку на додану вартість у розмірі 58372,00 грн з накладенням відповідної штрафної санкції на суму 14593,00 грн.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Ізодром» судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 1576 грн. 50 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Повне судове рішення складено 10 червня 2025 року.

Реквізити учасників справи:

позивач:

- Товариство з обмеженою відповідальністю "ІЗОДРОМ" (місцезнаходження: вул. Будіндустрії, 6, м. Київ, 01013 );

відповідач:

- Головне управління ДПС у м. Києві (місцезнаходження: вул. Шолуденка, 33/19, м. Київ, 04116 ).

- Головне управління ДПС у м. Києві (місцезнаходження: вул. Шолуденка, 33/19, м. Київ, 04116 ).

Головуючий суддя Грицюк Р.П.