Справа № 826/232/18
Суддя: Волошин Д.А.
Дата ухвалення: 2025-06-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 червня 2025 р. Справа № 826/232/18

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дмитра Волошина, розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування, третя особа - Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом, у якому просить суд:

- визнати протиправним рішення Постійної комісії з питань містобудування, архітектури та землекористування Київської міської ради від 04.12.2017, оформлене протоколом № 28/61 від 04.12.2017 (пункт 16.1.3), щодо відхилення Проекту Рішення Київської міської ради «Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_1 на АДРЕСА_1 для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд» від 28.09.2017 ПР-14316, реєстраційний номер № 08/231-2378 від 02.10.2017;

- зобов`язати Постійну комісію з питань містобудування, архітектури та землекористування Київської міської ради в 30-ти денний строк з дня набрання постанови суду законної сили повторно розглянути Проект Рішення Київської міської «Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрій) щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_1 на АДРЕСА_1 для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд» від 28.09.2017 ПР-14316, реєстраційний номер № 08/231-2378 від 02.10.2017;

- зобов`язати Київську міську раду повторно розглянути Проект Рішення Київської міської ради «Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_1 на АДРЕСА_1 для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд» від 28.09.2017 ПР-14316, реєстраційний номер № 08/231-2378 від 02.10.2017 та підтримати проект рішення, відкласти винесення зазначеного питання на розгляд пленарного засідання сесії Київради до затвердження плану зонування або детального плану цієї території, або до прийняття Верховною радою України закону щодо зупинення дії заборони на відведення земельних ділянок відповідно до частини третьої статті 24 Закону України про існування містобудівної діяльності;

- зобов`язати Київську міську раду повторно розглянути Проект Рішення Київської міської ради «Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_1 на АДРЕСА_1 для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд» від 28.09.2017 ПР-14316, реєстраційний номер № 08/231-2378 від 02.10.2017 та, враховуючи встановлену практику прийняття Постійною комісією МАЗ Київради рішень (Звернутися до Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київради (КМДА) з проханням в тижневий термін віднайти альтернативну ділянку, на яку затверджений план зонування або детальний план території для оформлення її громадянину....), пункт 10.9.1 протоколу № 26/59 від 24.11.2017, звернутися до Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київради (КМДА) з проханням у 30-ти денний строк з дня набрання постанови суду законної сили віднайти альтернативну ділянку, на яку затверджений план зонування або детальний план території для оформлення її громадянину ОСОБА_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив про протиправнність рішення Постійної комісії з питань містобудування, архітектури та землекористування Київської міської ради від 04.12.2017, оформлене протоколом № 28/61 від 04.12.2017 (пункт 16.1.3), щодо відхилення Проекту Рішення Київської міської ради «Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_1 на АДРЕСА_1 для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд» від 28.09.2017 ПР-14316, реєстраційний номер № 08/231-2378 від 02.10.2017. Позивач вважає свої права порушеними, тому звернувся до суду з даним позовом.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.01.2018 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження та призначено судове засідання.

Також, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.01.2018 повернуто без розгляду заяву про забезпечення позову, викладену в прохальній частині позовних вимог.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.09.2018 залучено до участі у справі Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні Київської міської ради.

На виконання Закону України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» та відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 №399, Київським окружним адміністративним судом направлено адміністративну справу №826/232/18 за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування, третя особа - Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії - до Харківського окружного адміністративного суду.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.02.2025 дана справа передана на розгляд судді.

Ухвалою від 03.03.2025 прийнято справу до розгляду та ухвалено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного провадження. Запропоновано відповідачам надати відзив на позов. Запропоновано позивачу подати до суду відповідь на відзив, а відповідачам - заперечення протягом п`яти календарних днів з моменту отримання відповідних документів.

Копія ухвали про прийняття справи до розгляду доставлена позивачу, відповідачу - Київській міській раді, та третій особі до їх електронних кабінетів через підсистему "Електронний суд", що підтверджується довідками про доставку електронних листів.

Другому відповідачу, Постійній комісії Київської міської ради з питань містобудування, копія ухвали надіслана засобами поштового зв`язку та отримана останнім, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Відповідач надав до суду відзив на позовну заяву, в якому виклав свої заперечення проти позову, зазначивши про правомірність оскаржуваного в даній справі рішення та про відсутність підстав для повторного розгляду Проекту Рішення Київської міської ради «Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_1 на АДРЕСА_1 для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд» від 28.09.2017 ПР-14316, реєстраційний номер № 08/231-2378 від 02.10.2017. Просив позов задовольнити.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні докази, суд встановив наступне.

Позивач звернувся з заявою від 03.09.2015 № 08/С-8165 до Київської міської ради з проханням надати земельну ділянку розміром 0,10 га під забудову для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд із земель державної чи комунальної власності м. Києва. За доводами позивача, відповіді на дане звернення він не отримав. Матеріали справи такої відповіді не містять.

Крім цього, позивач звернувся до Київської міської ради з заявою № 08/С-9401 від 07.11.2017 про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки.

На підставі вище вказаних звернень сформована справа-клопотання №К-30550 від 06 липня 2017 року.

У результаті опрацювання вказаної справи - клопотання №К-30550, Департамент земельних ресурсів Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) підготував проект рішення Київської міської ради «Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_1 на АДРЕСА_1 для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд» від 28.09.2017 ПР-14316, реєстраційний номер № 08/231-2378 від 02.10.2017.

Даний проект рішення з пояснювальною запискою №ПЗ-25225 від 10 липня 2017 року та супровідним листом від 28 вересня 2017 року №0 Департаментом земельних ресурсів Київської міської державної адміністрації подано на розгляд секретаря Київської міської ради.

Секретар Київської міської ради Прокопів В.В. надав доручення від 28 вересня 2017 року №08/231-2323/ПР голові Постійної комісії містобудування, архітектури та землекористування ОСОБА_2 розглянути проект рішення від 28 вересня 2017 року №08/231-2323/ПР в установленому порядку.

На виконання доручення секретаря Київської міської ради від 28 вересня 2017 року питання розгляду вказаного проекту рішення включено пунктом 10.1.2 засідання комісії від 24 листопада 2017 року. Розгляд питання перенесено на наступне засідання комісії протоколом №26/59 від 24 листопада 2017 року.

На наступному засідання комісії 30 листопада 2017 року розгляд питання включено пунктом 16.1.2. Питання не розглядалось, у зв`язку з відсутністю кворуму членів комісії, що підтверджується протоколом №27/60 від 30 листопада 2017 року.

На засіданні постійної комісії від 04 грудня 2017 року проект Рішення Київської міської ради «Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_1 на АДРЕСА_1 для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд» 28.09.2017 ПР-14316, реєстраційний номер 08/231-2378, відхилено.

Вважаючи таку відмову необґрунтованою, а свої права та охоронювані законом інтереси порушеними, позивач звернувся з позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.

Частиною 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі статтею 14 Конституції України право власності на землю гарантується. Це право набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону.

Крім того, у відповідності до статті 92 Конституції України, виключно законами України визначаються, в тому числі, права і свободи людини і громадянина, гарантії цих прав і свобод.

Законом, що визначає забезпечення права на землю громадянам є Земельний кодекс України.

Відповідно до частини 1 статті 116 Земельного кодексу України громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом, або за результатами аукціону.

Згідно з частиною 6 статті 118 Земельного кодексу України громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу. У клопотанні зазначаються цільове призначення земельної ділянки та її орієнтовні розміри. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки, погодження землекористувача (у разі вилучення земельної ділянки, що перебуває у користуванні інших осіб) та документи, що підтверджують досвід роботи у сільському господарстві або наявність освіти, здобутої в аграрному навчальному закладі (у разі надання земельної ділянки для ведення фермерського господарства). У разі якщо земельна ділянка державної власності розташована за межами населених пунктів і не входить до складу певного району, заява подається до Ради міністрів Автономної Республіки Крим. Верховній Раді Автономної Республіки Крим, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, органам виконавчої влади або органам місцевого самоврядування, які передають земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, забороняється вимагати додаткові матеріали та документи, не передбачені цією статтею.

Частиною 7 статті 118 Земельного кодексу України визначено, що відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування об`єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку.

Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки розробляється за замовленням громадян суб`єктами господарювання, що є виконавцями робіт із землеустрою згідно із законом, у строки, що обумовлюються угодою сторін.

Відповідно до частини 8 та 9 статті 118 Земельного кодексу України проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки погоджується в порядку, встановленому статтею 1861 цього Кодексу.

Відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу у двотижневий строк з дня отримання погодженого проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки (а в разі необхідності здійснення обов`язкової державної експертизи землевпорядної документації згідно із законом - після отримання позитивного висновку такої експертизи) приймає рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність.

Отже, процедура одержання громадянином безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд розпочинається із подання громадянами відповідного клопотання, до якого додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки, погодження землекористувача (у разі вилучення земельної ділянки, що перебуває у користуванні інших осіб) та висновки конкурсної комісії (у разі надання земельної ділянки для ведення фермерського господарства); і лише після отримання клопотання разом із необхідними документами таке клопотання розглядається відповідною місцевою адміністрацією чи радою, яка дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні.

Статтею 9 Земельного кодексу України, якій кореспондують норми частини 1 статті 122 Земельного кодексу України визначено, що до повноважень Київської міської ради у галузі земельних відносин на їх території належить: розпорядження землями територіальної громади міста, передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу, вирішення інших питань у галузі земельних відносин відповідно до закону.

Частинами 1 і 2 статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймаються на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом.

Пунктом 34 частини 1 статті 26 цього Закону визначено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин.

У відповідності до норм статті 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» міський голова є головною посадовою особою територіальної громади відповідного міста.

Міський голова очолює виконавчий комітет відповідної міської ради, головує на її засіданнях.

Відповідно до пункту 6 частини 3 статті 4 Регламенту Київської міської ради, затвердженого рішенням Київської міської ради від 07 липня 2017 року №579/579, Київський міський голова забезпечує підготовку на розгляд Київради проектів програм соціально-економічного розвитку, цільових програм з інших питань самоврядування, бюджету міста Києва та звіту про його виконання, рішень Київради з інших питань, що належать до її відання.

Зокрема, міський голова: забезпечує здійснення у межах наданих законом повноважень органів виконавчої влади на відповідній території, додержання Конституції та законів України, виконання актів Президента України та відповідних органів виконавчої влади; організує в межах, визначених цим Законом, роботу відповідної ради та її виконавчого комітету; здійснює керівництво апаратом ради та її виконавчого комітету; скликає сесії ради, вносить пропозиції та формує порядок денний сесій ради і головує на пленарних засіданнях ради.

Відповідно до частини 1 статті 21 Регламенту Київської міської ради, затвердженого рішенням Київської міської ради від 07 липня 2017 року №579/579, суб`єктами подання проектів рішень виступають Київський міський голова, заступник міського голови - секретар Київради, депутати Київради, постійні та тимчасові контрольні комісії Київради, депутатські фракції, групи, виконавчий орган Київради (Київська міська державна адміністрація), загальні збори громадян в порядку, визначеному законодавством, Статутом територіальної громади міста Києва та цим Регламентом.

Відповідно до пункту 1.1 Положення про Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого рішенням Київської міської ради від 19 грудня 2002 року №182/342, Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та згідно з законодавством забезпечує виконання повноважень Київської міської ради та виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у сфері земельних відносин, є підзвітним та підконтрольним Київській міській раді та виконавчому органу Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації), безпосередньо підпорядковується Київському міському голові, а з питань управління землями державної власності, розпорядження якими здійснює виконавчий орган Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) - виконавчому органу Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації).

Згідно пунктом 3.11 вказаного Положення Департамент розробляє в установленому порядку проекти рішень Київської міської ради, готує та подає розпорядження Київського міського голови, розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), а також подає свої висновки з питань, в тому числі, розпорядження землями в межах міста Києва, передачі земельних ділянок у власність громадян та юридичних осіб.

Отже, суб`єктом подання проектів рішень для винесення на сесії Київради з питань надання дозволу (відмови у наданні) на розробку проектів землеустрою є Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації).

Станом на момент звернення, що стало передумовою для створення справи-клопотання №К-30550 та на час розгляду справи розгляд таких клопотань у Київській міській раді регулюється Порядком набуття прав на землю із земель комунальної власності у місті Києві, затвердженого рішенням Київської міської ради від 20.04.17 р. №241/2463.

Згідно з пунктами 2.1, 2.5, 2.7, 2.8 Порядку зацікавлена особа звертається до Київської міської ради через приймальню Київради з земельних питань з клопотанням про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або заявою на розроблення технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості), технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж частини земельної ділянки, на яку поширюється право суборенди, сервітуту, технічної документації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок.

Департамент земельних ресурсів, керуючись даними міського земельного кадастру, містобудівного кадастру та Державного земельного кадастру, аналізує подані матеріали клопотання на відповідність меж земельної ділянки, її заявленого функціонального призначення даним містобудівного кадастру та протягом не більше семи робочих днів готує проект рішення Київської міської ради про надання дозволу (проект рішення Київської міської ради про відмову у наданні дозволу) на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, який невідкладно, не пізніше наступного робочого дня, передає до секретаріату Київської міської ради у порядку, встановленому Регламентом Київської міської ради.

Проект рішення Київської міської ради про надання дозволу (проект рішення Київської міської ради про відмову у наданні дозволу) на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки погоджується та приймається у порядку, встановленому Регламентом Київської міської ради.

Відповідно до пункту 5 статті 26 Регламенту Київської міської ради, затвердженого рішенням Київської міської ради від 07 липня 2017 року №579/579 суб`єкт подання проекту рішення на зворотному боці останньої сторінки проекту рішення зазначає профільну постійну комісію та інші постійні комісії, до функціональної спрямованості яких належить попередній розгляд зазначеного проекту рішення.

Згідно з частиною 1 статті 30 Регламенту Київської міської ради, затвердженого рішенням Київської міської ради від 07 липня 2017 року №579/579 Постійні комісії Київради (окрім профільної) протягом двадцяти днів з моменту реєстрації проекту рішення в управлінні організаційного та документального забезпечення діяльності Київради опрацьовують його та за результатами розгляду проекту рішення приймають висновок, яким:

1) підтримують проект рішення Київради без зауважень та підписують його;

2) підтримують проект рішення Київради із зауваженнями чи рекомендаціями; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви відповідної постійної комісії поряд із підписом голови цієї постійної комісії ставиться відмітка "із зауваженнями" або "з рекомендаціями";

3) відхиляють проект рішення з відповідним обґрунтуванням; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви відповідної постійної комісії поряд із підписом голови цієї постійної комісії ставиться відмітка "відхилено" із зазначенням дати та номеру відповідного протоколу засідання постійної комісії.

Проект Рішення Київської міської ради «Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_1 на АДРЕСА_1 для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд» від 27 вересня 2017 року ПР-14316, реєстраційний номер № 08/231-2378 від 02.10.2017 відхилено, посилаючись на те, що на зазначену ділянку земельну ділянку немає затвердженого детального плану або плану зонування цієї території відповідно до статті 24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Оцінюючи правомірність цього рішення відповідача, суд виходить з наступного.

У силу частини 3 статті 24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», яким обґрунтовано оскаржуване рішення, у разі відсутності плану зонування або детального плану території, затвердженого відповідно до вимог цього Закону, передача (надання) земельних ділянок із земель державної або комунальної власності у власність чи користування фізичним та юридичним особам для містобудівних потреб забороняється.

Разом з тим, з урахуванням викладеного, слід зазначити наступне.

Відповідно до частини 1 статті 16 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження генеральних планів населених пунктів, планів зонування територій і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них.

Частиною 1 статті 17 вказаного Закону визначено, що генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.

На підставі затвердженого генерального плану населеного пункту розробляється план земельно-господарського устрою, який після його затвердження стає невід`ємною частиною генерального плану.

Послідовність виконання робіт з розроблення генерального плану населеного пункту та документації із землеустрою визначається будівельними нормами, державними стандартами і правилами та завданням на розроблення (внесення змін, оновлення) містобудівної документації, яке складається і затверджується її замовником за погодженням з розробником.

У складі генерального плану населеного пункту може розроблятися план зонування території цього населеного пункту. План зонування території може розроблятися і як окрема містобудівна документація після затвердження генерального плану.

У той же час, частиною 1 статті 18 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що план зонування території розробляється на основі генерального плану населеного пункту (у його складі або як окремий документ) з метою визначення умов та обмежень використання території для містобудівних потреб у межах визначених зон.

Детальний план у межах населеного пункту уточнює положення генерального плану населеного пункту та визначає планувальну організацію і розвиток частини території.

Детальний план розробляється з метою визначення планувальної організації і функціонального призначення, просторової композиції і параметрів забудови та ландшафтної організації кварталу, мікрорайону, іншої частини території населеного пункту, призначених для комплексної забудови чи реконструкції (частина 1 статті 19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Отже, системний аналіз вказаних положень свідчить про те, що план зонування території та детальний план території, як складові містобудівної документації, розробляються виключно на основі Генерального плану міста та з метою уточнення його положень, а відтак не можуть змінювати положення Генерального плану або суперечити йому.

Діючий Генеральний план міста Києва затверджений рішенням Київської міської ради від 28.03.2002 №370/1804.

При цьому, у силу підпунктів 3 та 4 Прикінцевих положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», генеральні плани населених пунктів, затверджені до набрання чинності цим Законом, є безстроковими. Проекти забудови територій, розподілу територій, містобудівні обґрунтування з відповідними умовами та обмеженнями забудови земельних ділянок, будівельні паспорти, документи на введення об`єктів в експлуатацію та їх сертифікацію, розроблені та/або оформлені до набрання чинності цим Законом, можуть бути затверджені та використані після набрання чинності цим Законом. Положення затверджених відповідно до цього пункту проектів забудови територій, розподілу територій, містобудівних обґрунтувань з відповідними умовами та обмеженнями забудови земельної ділянки враховуються під час розроблення, внесення змін та оновлення містобудівної документації на місцевому рівні.

Дослідивши зміст наданого позивачем витягу з протоколу №28/61 засідання постійної комісії Київської міської ради від 04 грудня 2017 року, суд не виявив у ньому жодних посилань на те, що земельна ділянка за адресою: вул. Радосинська, 45 у Деснянському районі м. Києва, за своїм цільовим призначенням не відноситься до категорії земель житлової та громадської забудови. Також відсутні посилання на невідповідність заявленої містобудівної ініціативи позивача існуючим положенням чинної містобудівної документації, зокрема Генеральному плану міста Києва.

Так, оскаржуване в даній справі рішення відповідача містить посилання на те, що на земельну ділянку за адресою: вул. Радосинська, 45 у Деснянському районі м. Києва, немає затвердженого детального плану або плану зонування цієї території відповідно до статті 24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Водночас, зі змісту оскаржуваного протоколу № 28/61 від 04 грудня 2017 року та інших наявних у справі матеріалів не вбачається, що заявлена позивачем містобудівна ініціатива стосовно вказаної вище земельної ділянки не відповідає Генеральному плану міста Києва та, відповідно, ані детальний план території, ані план зонування відповідної території, у разі їх розроблення та прийняття, не можуть йому суперечити, тобто в будь-якому випадку будуть відповідати.

У даному випадку посилання відповідача у тексті протоколу №28/61 від 04 грудня 2017 року засідання постійної комісії виключно на обмеження, встановлені у частині 3 статті 24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», за своєю суттю, з урахуванням встановлених обставин справи, є формальною перешкодою, яка виникла внаслідок бездіяльності Київської міської ради та її виконавчих органів щодо розроблення та затвердження детального плану території або плану зонування території, на якій розташована вказана вище земельна ділянка, а, відтак, вказане унеможливлює реалізацію позивачем його прав на отримання у власність земельної ділянки відповідно до обраного виду та у межах норм безоплатної приватизації.

Згідно правової позиції Верховного Суду України, викладеної у постанові від 19.01.16 р. у справі №824/167/15-а, отримання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки не означає позитивного рішення про надання її у користування (оренду), тому відповідач (сільрада) у спірних правовідносинах реалізує свої контрольні функції у сфері управлінської діяльності, що підпадає під юрисдикцію адміністративного суду (предметом спору є оскарження рішення сільради про надання дозволу на розробку проекту із землеустрою щодо відведення земельної ділянки в оренду).

Таким чином, суд вважає відхилення постійною комісією з питань містобудування, архітектури та землекористування Київської міської ради проекту Рішення Київської міської ради «Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_1 на АДРЕСА_1 для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд» - необґрунтованим та відповідно таким, що є протиправним. У зв`язку з викладеним, суд приходить до висновку про правомірність та обґрунтованість заявлених позивачем позовних вимог в частині визнання протиправним та скасування вказаної відмови у відхиленні проекту Рішення Київської міської ради «Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_1 на АДРЕСА_1 для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд».

За викладених обставин, суд вважає, що з метою належного та ефективного захисту прав позивача необхідно зобов`язати Київську міську раду повторно розглянути проект Рішення Київської міської ради «Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_1 на АДРЕСА_1 для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд» від 28.09.2017 ПР-14316, реєстраційний номер №08/231-2378 від 02.10.2017 та вирішити питання щодо надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, з урахуванням висновків суду, викладених у даному рішенні.

Щодо позовних вимог про зобов`язання Постійної комісії з питань містобудування, архітектури та землекористування Київської міської ради в 30-ти денний строк з дня набрання постанови суду законної сили повторно розглянути Проект Рішення Київської міської «Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_1 на АДРЕСА_1 для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд» від 28.09.2017 ПР-14316, реєстраційний номер № 08/231-2378 від 02.10.2017, про зобов`язання підтримати проект рішення, відкласти винесення зазначеного питання на розгляд пленарного засідання сесії Київради до затвердження плану зонування або детального плану цієї території, або до прийняття Верховною радою України закону щодо зупинення дії заборони на відведення земельних ділянок відповідно до частини третьої статті 24 Закону України про існування містобудівної діяльності, а також щодо зобов`язання врахувати встановлену практику прийняття Постійною комісією МАЗ Київради рішень (Звернутися до Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київради (КМДА) з проханням в тижневий термін віднайти альтернативну ділянку, на яку затверджений план зонування або детальний план території для оформлення її громадянину....), пункт 10.9.1 протоколу № 26/59 від 24.11.2017, звернутися до Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київради (КМДА) з проханням у 30-ти денний строк з дня набрання постанови суду законної сили віднайти альтернативну ділянку, на яку затверджений план зонування або детальний план території для оформлення її громадянину ОСОБА_1 , суд зазначає, що такі вимоги не підлягають задоволенню, оскільки на даний час Київською міською радою не було повторно розглянуто проект Рішення Київської міської ради «Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_1 на АДРЕСА_1 для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд» від 28.09.2017 ПР-14316, реєстраційний номер №08/231-2378 від 02.10.2017, та не прийнято відповідного рішення за результатами повторного розгляду, тому такі вимоги є передчасними та не підлягають задоволенню.

Суд також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів позивача), сформовану у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).

Також згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Відповідно до ч. 2 суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу в судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Дослідивши обставини справи та подані сторонами документи, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову.

Оскільки позивач звільнений від сплати судового збору, розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295, 296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Київської міської ради (вул. Хрещатик, буд. 33, м. Київ, 01044), Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування (вул. Хрещатик, буд. 36, кімн. 1010, м. Київ, 01044), третя особа - Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) (вул. Хрещатик, буд. 32-А, кімн. 1010, м. Київ, 01601) про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії до розгляду задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення Постійної комісії з питань містобудування, архітектури та землекористування Київської міської ради від 04 грудня 2017 року про відхилення проекту Рішення Київської міської ради «Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_1 на АДРЕСА_1 для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд» від 28.09.2017 ПР-14316, реєстраційний номер № 08/231-2378 від 02.10.2017.

Зобов`язати Київську міську раду повторно розглянути проект Рішення Київської міської ради «Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_1 на АДРЕСА_1 для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд» від 28.09.2017 ПР-14316, реєстраційний номер № 08/231-2378 від 02.10.2017 та вирішити питання щодо надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, з урахуванням висновків суду, викладених у даному рішенні.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Дмитро ВОЛОШИН