Справа № 520/3892/25
Суддя: Подобайло З.Г.
Дата ухвалення: 2025-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 червня 2025 р.Справа № 520/3892/25
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Подобайло З.Г.,

Суддів: Чалого І.С. , Ральченка І.М. ,

за участю секретаря судового засідання Кіт Т.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "КЛІМА ПЛЮС" на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07.04.2025, головуючий суддя І інстанції: Бідонько А.В., повний текст складено 10.04.25 року по справі № 520/3892/25

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "КЛІМА ПЛЮС"

до Головного управління ДПС у Харківській області

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "КЛІМА ПЛЮС" звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 1 від 22 січня 2025 року Державної податкової служби у Харківській області, яким до Товариства з обмеженою відповідальністю "КЛІМА ПЛЮС" застосовані штрафні (фінансові) санкції та/або пеня в сумі 723692,59 грн.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 07 квітня 2025 адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "КЛІМА ПЛЮС" залишено без задоволення.

Товариство з обмеженою відповідальністю "КЛІМА ПЛЮС", не погодившись з рішенням суду першої інстанції , подало апеляційну скаргу , вважає , що судом не розглянуті всі подані докази в сукупності та не прийняті до уваги пояснення позивача, докази того, що позивач здійснив всі дії для виконання угоди та отримання товару, а коли стало відомо про вчинення протиправних дій з боку невідомої особи, вчинив дії для зупинення перерахування грошових коштів та повернення їх на свій рахунок в Україні. Таким чином наявне неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи. Вказує , що в даній справі позивач став жертвою протиправних дій з боку невідомої особи, тобто у позивача була відсутня мета з виведення грошових коштів за кордон без отримання товару. Позивач звернувся до надійного контрагента через офіційний сайт, через який пізніше був укладений контракт № 210 від 09.11.2021 року, який був належним чином виконаний сторонами. Втручання невідомої особи, яка видала себе за співробітника Formula Intertrade Co., Ltd та надала Позивачу підроблені контракт та рахунок-проформу на оплату товару, а також каталог товару - було обставиною, яку Позивач не міг передбачити. У Відповідача відсутні підстави вважати, що рахунок в Lloyd Banc Plc United Kingdom на який були перераховані грошові кошти в сумі 19 790,00 USD належить Позивачу або пов`язаним з ним особам. Тобто крім того, що грошові кошти шахрайським шляхом привласнила невідома особа, правоохоронні органи, до яких звертався позивач, протягом майже трьох років відмовлялись здійснювати розслідування за заявою Позивача, посилаючись на те, що відносини є цивільно-правовими, Позивача ще і карають штрафними санкціями. В діях Позивача відсутні винні дії, які призвели до порушення граничних строків розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів. Позивачем здійснені всі дії для реального здійснення імпорту товару, вчинялись дії для повернення здійсненого платежу, обрана компанія, доброчесність якої підтверджена подальшою роботою, Позивач добросовісно виконує зобов`язання перед державою зі сплати податків та зборів, проте покладання на позивача штрафних санкцій за те, що позивач став жертвою злочину не забезпечує справедливий баланс між захистом права власності та вимогами загального інтересу. Як вказує Європейський суд з прав людини, для того, щоб втручання було пропорційним, воно має відповідати серйозності скоєного правопорушення, а санкція - серйозності злочину, який вона має покарати (див. рішення у справах «Гирлян проти Росії» (Gyrlyan v. Russia), заява № 35943/15, пункт 28, від 09 жовтня 2018 року, та «Габріч проти Хорватії» (), заява № 9702/04, пункт 39, від 05 лютого 2009 року). Просить суд скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду по справі № 520/3892/25 від 07 квітня 2025 року. 3. Ухвалити нове рішення по справі № 520/3892/25, яким позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «КЛІМА ПЛЮС» до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення задовольнити.

ГУ ДПС у Харківській області подало до суду відзив на апеляційну скаргу, вважає доводи апелянта безпідставними та помилковими. Вказує , що на даний час контракт від 12.10.2021 № 209 є дійсним, а також відсутні підстави вважати його нікчемним за умови відсутності вироку суду в частині встановлення вини будь-яких осіб у неправомірних діях, що з ним пов`язані. За умови дійсності даного контракту настають всі правові наслідки порушення строків розрахунків в іноземній валюті, втановлені Законом «Про валюту і валютні операції». Відсутність вини позивача в порушенні строків розрахунків в іноземній валюті не є доведеною, хоча позивач, оскільки він висунув твердження про відсутність його вини, має довести своє твердження належними доказами. Правове обґрунтування позивача не може бути застосовано, оскільки Закон України «Про валюту і валютні операції» взагалі не містить поняття вини. Правила, пов`язані з виною особи при кваліфікації податкового правопорушення, визначені в пункті 109.1 статті 109, пунктах 112.1, 112.2, 112.7 статті 112 ПК України, не застосовуються в контексті даного Закону. На даний же час позивач є особою, яка вчинила порушення частини 3 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції» із змінами та доповненнями за зовнішньоекономічним контрактом від 12.10.2021 № 209, який укладено з компанією Formula Intertrade Co.,Ltd (Тайланд), за період діяльності з 12.10.2021 по 30.11.2024 року. Просить суд залишити апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «КЛІМА ПЛЮС» () без задоволення, а рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07.04.2025 у справі 520/3892/25 - без змін.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав вимоги та обґрунтування апеляційної скарги , наполягав на її задоволенні.

Представник відповідача підтримав свої заперечення проти задоволення апеляційної скарги.

Колегія суддів, вислухавши суддю - доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції , доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи у їх сукупності вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції , що Головним управлінням ДПС у Харківській області відповідно до підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, пункту 41.1 статті 41, пункту 61.1 та пункту 61.2 статті 61, підпункту 62.1.3 пункту 62.1 статті 62, підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75, підпункту 78.1.1 пункту 78.1 статті 78, пункту 82.2 статті 82, підпункту 69.22, підпункту 69.351 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI, із змінами та доповненнями, на підставі наказу Головного управління ДПС у Харківської області від 18.12.2024 № 5888-п проведена документальна позапланова виїзна перевірка Товариства з обмеженою відповідальністю "КЛІМА ПЛЮС" з питань дотримання вимог валютного законодавства за зовнішньоекономічним контрактом від 12.10.2021 № 209 за період діяльності з 12.10.2021 по 30.11.2024 відповідно до затвердженого переліку питань документальної позапланової виїзної перевірки, за результатами якої складено складений Акт про результати документальної перевірки ТОВ "КЛІМА ПЛЮС" з питань дотримання вимог валютного законодавства зовнішньо-економічним контрактом від 12.10.2021 № 209.

Головним управлінням ДПС у Харківській області отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником податків ТОВ "КЛІМА ПЛЮС" () валютного законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а саме: витяг з інформації Національного банку України про виявлені факти ненадходження в установлені Національним банком України граничні строки розрахунків грошових коштів чи товарів, станом на 01.11.2022.

Інформація про суми не повернених коштів (вартості товару) у встановлений Національним банком України граничний строк розрахунків суб`єктом зовнішньоекономічної діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю "КЛІМА ПЛЮС" () за зовнішньоекономічним контрактом від 12.10.2021 № 209 (дата операції - 19.10.2021).

Перевіркою дотримання ТОВ "КЛІМА ПЛЮС" вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічних операцій по Контракту від 12.10.2021 № 209, який укладено з компанією Formula Intertrade Co.,Ltd (Тайланд), за період з 12.10.2021 по 30.11.2024 встановлено наступне :

У періоді, за який здійснювалася перевірка, ТОВ "КЛІМА ПЛЮС" на виконання умов Контракту від 12.10.2021 № 209, який укладено з компанією Formula Intertrade Co.,Ltd (Тайланд), з валютного рахунку № UA2257466, який відкрито в АТ "БАНК "ГРАНТ", МФО 351607, в якості передплати за товар перераховані кошти на загальну суму 19 790,00 дол.США (еквівалент - 521 181,52 грн.) на підставі рахунку на оплату PROFORMA INVOICE № PI-1100442 від 14.10.2021, згідно наступних документів: платіжний документ від 19.10.2021 № 30, сума - 19 790,00 дол.США (еквівалент - 521 181,52 грн.)

Постачальником Formula Intertrade Co.,Ltd (Тайланд) на виконання умов імпортного контракту від 12.10.2021 № 209 на адресу ТОВ "КЛІМА ПЛЮС" товар (запасні частини до авто-кондиціонерів) не було відвантажено.

Згідно даним бухгалтерського обліку ТОВ "КЛІМА ПЛЮС" по Контракту від 12.10.2021 № 209, який укладено з компанією Formula Intertrade Co.,Ltd (Тайланд): станом на 12.10.2024 дебіторська заборгованість складає 0,00 дол. США станом на 30.11.2024 дебіторська заборгованість складає 19 790,00 дол. США.

У бухгалтерському обліку підприємства операції відображено наступними записами: Дт 632 "Розрахунки з іноземними постачальниками" Кт 312 "Поточні рахунки в іноземній валюті" .

Таким чином, на передплату у сумі 19 790,00 дол. США підприємством ТОВ "КЛІМА ПЛЮС" товар від постачальника Formula Intertrade Co.,Ltd (Тайланд) не отримано.

На підставі акту перевірки відповідачем було винесено податкове повідомлення-рішення № 1 від 22.01.2025 про застосування пені в сумі 723 692,59 грн. за порушення платником податків ТОВ "КЛІМА ПЛЮС" () валютного законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а саме: витяг з інформації Національного банку України про виявлені факти ненадходження в установлені Національним банком України граничні строки розрахунків грошових коштів чи товарів.

Не погоджуючись з податковим повідомленням-рішенням, позивач звернувся до суду з позовом.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з правомірності висновків податкового органу про порушення позивачем частини 3 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII "Про валюту і валютні операції" із змінами та доповненнями за зовнішньоекономічним контрактом від 12.10.2021 № 209, який укладено з компанією Formula Intertrade Co.Ltd (Тайланд), за період діяльності з 12.10.2021 по 30.11.2024 року, тому дійшов висновку , що податкове повідомлення-рішення № 1 від 22 січня 2025 року прийняте відповідачем не підлягає скасуванню.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відмови у задоволенні позову, виходячи з наступного.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті" імпортні операції резидентів, які здійснюються на умовах відстрочення поставки, в разі, коли таке відстрочення перевищує 180 календарних днів з моменту здійснення авансового платежу або виставлення векселя на користь постачальника продукції (робіт, послуг), що імпортується, потребують висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку".

Положеннями статті 4 Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті" визначено, що порушення резидентами строків, передбачених ст. 1 і 2 цього Закону, тягне за собою стягнення пені за кожний день прострочення у розмірі 0,3 відсотка від суми неодержаної виручки (митної вартості недопоставленої продукції) в іноземній валюті, перерахованої у грошову одиницю України за валютним курсом Національного банку України на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару).

Згідно частини шостої, сьомої ст. 6 Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті", якщо перевищення строків, зазначених у статтях 1 і 2 цього Закону, обумовлено виникненням форс-мажорних обставин, перебіг зазначених строків зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин. Підтвердженням форс-мажорних обставин є сертифікат Торгово-промислової палати України про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) або іншої уповноваженої організації(органу) країни розташування сторони договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов договору.

Відповідно до положень підпункту 19-1.1.4. пункту 19-1.1.статті 19-1 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, виконують такі функції, зокрема, здійснюють контроль за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті, за додержанням порядку приймання готівки для подальшого переказу (крім приймання готівки банками), за дотриманням суб`єктами господарювання установлених законодавством обов`язкових вимог щодо забезпечення можливості розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), проведення розрахункових операцій, а також за наявністю ліцензій на провадження видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню відповідно до закону, наявністю торгових патентів.

Приписами статті 1 Закону України "Про зовнішньоекономічну діяльність" від 16.04.1991 №959-ХІІ (далі - Закон №959-ХІІ) встановлено, що господарська діяльність - будь-яка діяльність, в тому числі підприємницька, пов`язана з виробництвом і обміном матеріальних та нематеріальних благ, що виступають у формі товару.

Зовнішньоекономічна діяльність - діяльність суб`єктів господарської діяльності України та іноземних суб`єктів господарської діяльності, а також діяльність державних замовників з оборонного замовлення у випадках, визначених законами України, побудована на взаємовідносинах між ними, що має місце як на території України, так і за її межами.

Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ визначає Закон України "Про валюту і валютні операції" № 2473-VIII від 21.06.2018 (далі - Закон № 2473-VIII в редакції на час спірних відносин). Цей закон також встановлює відповідальність за порушення валютного законодавства.

За визначенням понять, наведених у статті 1 Закону № 2473-VIII, валютна операція - операція, що має хоча б одну з таких ознак: а) операція, пов`язана з переходом права власності на валютні цінності та (або) права вимоги і пов`язаних з цим зобов`язань, предметом яких є валютні цінності, між резидентами, нерезидентами, а також резидентами і нерезидентами, крім операцій, що здійснюються між резидентами, якщо такими валютними цінностями є національна валюта; б) торгівля валютними цінностями; в) транскордонний переказ валютних цінностей та транскордонне переміщення валютних цінностей;

Валютне регулювання - діяльність Національного банку України та в установлених цим Законом випадках Кабінету Міністрів України, спрямована на регламентацію здійснення валютних операцій суб`єктами валютних операцій і уповноваженими установами; валютний нагляд - система заходів, спрямованих на забезпечення дотримання суб`єктами валютних операцій і уповноваженими установами валютного законодавства.

Резиденти: а) фізичні особи (громадяни України, іноземні громадяни, особи без громадянства), які мають постійне місце проживання на території України, у тому числі ті, які тимчасово перебувають за межами України; б) фізичні особи - підприємці, зареєстровані згідно із законодавством України; в) юридичні особи та інші суб`єкти господарювання з місцезнаходженням на території України, які здійснюють свою діяльність відповідно до законодавства України; г) дипломатичні, консульські, торговельні та інші офіційні представництва України за кордоном, що мають імунітет і дипломатичні привілеї, а також філії та представництва підприємств і організацій України за кордоном, що не здійснюють підприємницької діяльності відповідно до законодавства України; ґ) відокремлені підрозділи юридичних осіб, зазначених в підпункті "б" пункту 8 частини першої цієї статті, а саме філії, представництва, відділення або інші відокремлені підрозділи, що не мають статусу юридичної особи та здійснюють підприємницьку діяльність від імені юридичної особи на території України.

Відповідно до частини 1 статті 3 Закону № 2473-VIII відносини, що виникають у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання і валютного нагляду, регулюються Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, а також нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону.

Приписами статті 4 Закону України "Про валюту і валютні операції" визначено, що валютні операції здійснюються без обмежень відповідно до законодавства України, крім випадків, встановлених законами України, що регулюють відносини у сферах забезпечення національної безпеки, запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму чи фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, виконання взятих Україною зобов`язань за міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також випадків запровадження Національним банком України відповідно до цього Закону заходів захисту.

Резиденти з урахуванням обмежень, визначених цим Законом та іншими законами України, мають право відкривати рахунки в іноземних фінансових установах та здійснювати через такі рахунки валютні операції.

Нерезиденти з урахуванням обмежень, визначених цим Законом та іншими законами України, мають право відкривати рахунки в українських фінансових установах та здійснювати через такі рахунки валютні операції.

Резиденти мають право придбавати валютні цінності за кордоном, здійснювати їх транскордонне переміщення та (або) транскордонний переказ з урахуванням обмежень, визначених цим Законом. У сфері здійснення валютних операцій нерезиденти мають усі права, надані резидентам.

Відповідно до частин третьої, шостої, дев`ятої та десятої Закону № 2473-VIII визначено, що валютний нагляд відповідно до частини другої цієї статті здійснюється органами валютного нагляду та агентами валютного нагляду без втручання у відповідні валютні операції та діяльність суб`єктів таких операцій, крім випадків запобігання агентами валютного нагляду проведенню валютних операцій, що не відповідають вимогам валютного законодавства.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентами (крім уповноважених установ) та нерезидентами вимог валютного законодавства.

Органи валютного нагляду мають право проводити перевірки з питань дотримання вимог валютного законодавства визначеними частинами п`ятою і шостою цієї статті суб`єктами здійснення таких операцій. Під час проведення перевірок з питань дотримання вимог валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок, надання доступу до систем автоматизації валютних операцій, підтвердних документів та іншої інформації про валютні операції, а також пояснень щодо проведених валютних операцій, а агенти валютного нагляду та інші особи, які є об`єктом таких перевірок, зобов`язані безоплатно надавати відповідний доступ, пояснення, документи та іншу інформацію. У разі виявлення порушень валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок і допустили такі порушення, дотримання вимог валютного законодавства та застосовувати заходи впливу, передбачені законом.

За змістом частини 5 статті 11 Закону № 2473-VIII Національний банк України у визначеному ним порядку здійснює валютний нагляд за уповноваженими установами.

Згідно з частиною 1 статті 13 Закону № 2473-VIII Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Статтею 44 Закону України "Про Національний банк України" №679-XIV від 20.05.1999 визначено, що Національний банк діє як уповноважена державна установа при застосуванні валютного законодавства. До компетенції Національного банку у сфері валютного регулювання та нагляду належать, зокрема, видання нормативно-правових актів щодо ведення валютних операцій.

Відповідно до пункту 21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління НБУ від 02 січня 2019 року №5, граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Порядок здійснення банком валютного нагляду за дотриманням його клієнтами-резидентами (крім банків) установлених Національним банком України (далі - Національний банк) граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів (далі - граничні строки розрахунків) та порядок інформування банком Національного банку про дотримання клієнтами-резидентами (крім банків) та банком граничних строків розрахунків встановлений Інструкцією про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженою постановою Правління Національного банку України від 02 січня 2019 року №7 (далі Інструкція №7).

Згідно ч. 3 ст. 13 Закону України "Про валюту і валютні операції" у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).

Відповідно до ч. 4 ст. 13 Закону України "Про валюту і валютні операції" за окремими операціями з експорту та імпорту товарів граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України, можуть бути подовжені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, шляхом видачі висновку.

Положеннями ч. 5 ст. 13 Закону України "Про валюту і валютні операції" визначено, що порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Відповідно до ч. 6 ст. 13 Закону України "Про валюту і валютні операції" у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин. Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

Частиною 8 ст. 13 Закону України "Про валюту і валютні операції" визначено, що Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті.

Відповідно до статті 5 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" на території України діє Торгово-промислова палата України, яка у відповідності до статті 14 цього Закону засвідчує форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), а також торговельні та портові звичаї, прийняті в Україні, за зверненнями суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб.

Відповідно до статті 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні", Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.

Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Позивач як в позові так і в апеляційній сказі посилається на відсутність вини в його діях, що зумовлює протиправність застосування штрафу у вигляді пені.

В обгрунтування посилається на те , що 12 жовтня 2021 р. між Позивачем та Formula Intertrade Co., Ltd. (Bangkok, Thailand) було підписано контракт № 209. З боку Formula Intertrade Co., Ltd. (Bangkok, Thailand) контракт підписано директором Mr. Sittiphat Panjavongroi.

Банківські реквізити Formula Intertrade Co., Ltd. та сканкопію підписаного договору було направлено на електронну адресу Позивача з email: .

13 жовтня 2021р. Позивач сформував замовлення та направив його на email: . 14 жовтня 2021р. Позивач отримав рахунок-проформу №РІ-1100442 на оплату на загальну суму 19790,00 USD з того ж email: . 19 жовтня 2021р. Позивач здійснив платіж в сумі 19 790,00 USD, в якості передплати по контракту №209 від 12 жовтня 2021р. за рахунком-проформою № PI-1100442 від 14 жовтня 2021р. за запасні частини до авто кондиціонерів на банківський рахунок фірми Formula Intertrade Co., Ltd. в Lloyds Bank Plc. 21 жовтня 2021р. Javier Villanueva повідомив з того ж email, що виникли проблеми з платежем, який здійснив Позивач 19 жовтня 2021р. до банку Lloyds Bank Plc, що між Formula Intertrade Co., Ltd та Lloyds Bank Plc існує судовий спір та повідомив нові банківські реквізити для повторної оплати за рахунком-проформою №PI-1100442 від 14 жовтня 2021р. 23 жовтня 2021р. Javier Villanueva відправив Позивачу лист про те, що в банку Lloyds Bank Plc затримано платіж до судового розгляду, який відбудеться 03 грудня 2021 р. та просив здійснити повторний платіж на інші банківські реквізити. 25 жовтня 2021р. Позивач зв`язався телефоном із Formula Intertrade Co., Ltd. (Bangkok, Thailand) та дізнався, що Account Executive - Javier Villanueva звільнився та в нього під час роботи у Formula Intertrade Co., Ltd. був інший email аніж .

Цього ж дня Позивач звернувся до свого обслуговуючого банку - АТ "БАНК ГРАНТ" з запитом про повернення коштів в сумі 19 790,00 USD, що були сплачені на підставі проформи-інвойсу № РІ-1100442.

25 жовтня 2021р. позивач також отримав лист від директора Formula Intertrade Co., Ltd. (Bangkok, Thailand), пана Sitiphat Panjavongroj, яким було повідомлено про відсутність у Formula Intertrade Co., Ltd. банківського рахунку в Lloyd Banc Plc United Kingdom.

Після чого, Позивачем відразу було направлено лист на адресу Lloyd Banc Plc United Kingdom через офіційну сторінку на Facebook про затримання в видачі коштів.

02 листопада 2021р. ТОВ "КЛІМА ПЛЮС" звернулось через службу ТНТ в Lloyd Banc Plc United Kingdom з проханням повернути кошти в сумі 19 790,00 USD. Але грошові кошти були видані особі, яка представлялась представником Formula Intertrade Co., Ltd. Позивач звертався до особи, яка представлялась представником Formula Intertrade Co., Ltd із вимогою про повернення грошових коштів, але не отримав відповіді на цю вимогу.

Позивачем також вказано, що пізніше був укладений новий контракт із Formula Intertrade Co., Ltd, контракт № 210 від 09.11.2021 року, який був належним чином виконаний сторонами.

Таким чином, на думку позивача, протиправні дії з боку третьої особи, що полягали у підробці контракту, незаконних операціях з використанням електронно-обчислювальної техніки, незаконному заволодінні грошовими коштами Позивача призвели до того, що ТОВ "КЛІМА ПЛЮС" було здійснено передплату за товар, але відсутній контрагент, який зобов`язаний виконати цю поставку товару або повернути отримані грошові кошти.

Позиивач під час розгляду справи пояснив, що йому не відомо, хто отримав грошові кошти в сумі 19 790,00 USD, перераховані Позивачем 19 жовтня 2021 р.

У зв`язку із наведеними обставинами, позивач був вимушений звернутись до кіберполіції з заявою про вчинення злочину в порядку ст.. 214 КПК України.

17 грудня 2024 року слідчим відділом Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області відомості, викладені у заяві про кримінальне правопорушення від 04.11.2024, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочато досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0004003 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

Враховуючи наведене, вважає , що в його діях відсутня винна , оскільки підприємством здійснені всі дії для реального здійснення імпорту товару, вчинялись дії для повернення здійсненого платежу, обрана компанія, доброчесність якої підтверджена подальшою роботою та позивач добросовісно виконує зобов`язання перед державою зі сплати податків та зборів. Вважає , що покладання на позивача штрафних санкцій за те, що підприємство стало жертвою злочину не забезпечує справедливий баланс між захистом права власності та вимогами загального інтересу.

Законом України «Про валюту і валютні операції» передбачено випадки, за наявності яких продовжуються й зупиняються граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, встановлених Національним банком України шляхом:

- отримання відповідного висновку від Міністерства економіки (ч. 4 ст. 13 Закону України "Про валюту та валютні операції", передбачено продовження строку).

- підтвердження зупинення виконання договору у зв`язку з виникненням форсмажорних обставин шляхом надання відповідної довідки уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту) (ч. 6 ст. 13 Закону України "Про валюту та валютні операції", передбачено зупинення на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлення з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин).

- підтвердження прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку (ч. 7 ст. 13 Закону України "Про валюту та валютні операції", передбачено зупинення строку з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується).

Водночас жодних доказів існування таких обставин , які б слугували підставою для рішення про зупинення нарахування пені чи звільнення від її нарахування взагалі на час проведення перевірки та оформленні її результатів позивачем не надано.

Доказів наявності висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, про продовження строків розрахунку в іноземній валюті по експортним контрактам чи звернення Товариства до суду з позовом про стягнення боргу з нерезидента позивачем ні до перевірки ні до суду надано не було, не було надано і сертифікату про форс-мажорні обставини.

Частиною 2 ст. 77 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, у спірних правовідносинах відповідач діяв у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а також з використанням повноважень з метою, з якою ці повноваження йому надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення; безсторонньо (неупереджено), добросовісно та розсудливо.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним судом в постановах від 29 серпня 2024 року у справі № 280/7416/23, від 10 грудня 2024 року у справі № 160/8372/23, від 10 грудня 2024 року у справі № 160/8372/23.

Щодо внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заяви позивача, не доводить факту вчинення злочину, оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості, щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004003 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України триває.

Вирок по даному кримінальному провадженню не приймався, тому факт здійснення перерахування грошових коштів в сумі 19 790,00 USD у незаконний спосіб не підтверджено.

Контракт від 12.10.2021 № 209 на даний час не визнано недійсним у судовому порядку.

Колегія суддів звертає увагу , що без вироку суду, який вступив в законну силу, неможливо стверджувати про наявність вини сторонньої особи, і як наслідок - стверджувати про нікчемність правочину, так само і неможливо довести відсутність вини самого позивача у будь-яких недобросовісних діях, пов`язаних з контрактом від 12.10.2021 № 209.

Доводи апелянта з посиланням на правила, пов`язані з виною особи при кваліфікації податкового правопорушення, визначені в пункті 109.1 статті 109, пунктах 112.1, 112.2, 112.7 статті 112 ПК України є помилковими, оскільки ПК України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Натомість, Закон України "Про валюту і валютні операції" визначає правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства, а отже є спеціальним у спірних правовідносинах.

Вказаний Закон України "Про валюту і валютні операції" не оперує поняттям «вина» при нарахуванні пені за порушення строків розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Відповідно до висновку Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду , викладеного в постанові від 23 липня 2024 року у справі № 240/25642/22 : …хоча положеннями Закону № 2473-VIII не врегульовано процедуру прийняття рішення про нарахування пені, як виду адміністративно - господарської санкції за порушення строків проведення розрахунків в іноземній валюті, а такий порядок унормований положеннями Податкового кодексу України, проте це не означає, що правовідносини у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду стають частиною законодавства щодо справляння податків і зборів та на них розповсюджуються всі положення Податкового кодексу України. Закон № 2473-VIII та Податковий кодекс України регулюють різні сфери державної політики, а підстави для ототожнення пені, яка застосовується у податкових правовідносинах, із пенею, яка застосовується у сфері валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду (за порушення строків надходження валютної виручки за операціями з експорту та імпорту товарів, відповідальність за яке встановлено статтею 13 Закону № 2473-VIII) - відсутні.

З урахуванням наведеного правового регулювання і встановлених обставин у справі, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про правомірність висновків податкового органу про порушення позивачем частини 3 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції» із змінами та доповненнями за зовнішньоекономічним контрактом від 12.10.2021 № 209, який укладено з компанією Formula Intertrade Co.Ltd (Тайланд), за період діяльності з 12.10.2021 по 30.11.2024 року, а тому податкове повідомлення-рішення № 1 від 22 січня 2025 року прийняте відповідачем не підлягає скасуванню.

Інші доводи і заперечення сторін на висновки суду апеляційної інстанції не впливають.

Ухвалюючи дане судове рішення, колегія суддів керується ст.322 КАС України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини (рішення Серявін та інші проти України) та Висновком № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п.41) щодо якості судових рішень.

Як зазначено в п.58 рішення Європейського суду з прав людини по справі Серявін та інші проти України, суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору по даній справі, колегія суддів прийшла до висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи сторін, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.

Зважаючи на результати апеляційного перегляду оскарженого судового рішення та положення статті 139 КАС України, у справі відсутні підстави для зміни розподілу судових витрат зі сплати судового збору.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07.04.2025 по справі № 520/3892/25 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)З.Г. Подобайло
Судді(підпис) (підпис) І.С. Чалий І.М. Ральченко
Повний текст постанови складено 12.06.2025 року