Справа № 440/15710/23
Суддя: Жигилій С.П.
Дата ухвалення: 2025-06-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2025 р. Справа № 440/15710/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Жигилія С.П.,

Суддів: Перцової Т.С. , Русанової В.Б. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Західного офісу Держаудитслужби на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 13.08.2024 (суддя: К.І. Клочко, м. Полтава) по справі № 440/15710/23

за позовом Комунального підприємства "Спеціалізований комбінат ритуальних послуг" Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області

до Західного офісу Держаудитслужби третя особа Комунальне підприємство "Кременчуцьке підрядне спеціалізоване шляхове ремонтно-будівельне управління" Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області

про визнання протиправним та скасування висновку,

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство "Спеціалізований комбінат ритуальних послуг" Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області (далі по тексту - позивач) звернулось до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Західного офісу Держаудитслужби України (далі по тексту - відповідач), третя особа: Комунальне підприємство "Кременчуцьке підрядне спеціалізоване шляхове ремонтно-будівельне управління" Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати пункт 3 висновку Західного офісу Держаудитслужби від 05.10.2023 про результати моніторингу процедури закупівлі за унікальним номером оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу UA-2023-05-01-010458-а.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що спірний висновок Західного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-05-01-010458-а від 05.10.2023 є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 13.08.2024 по справі № 440/15710/23 адміністративний позов Комунального підприємства Спеціалізований комбінат ритуальних послуг (вул. Махоркова, 31, м. Кременчук, Полтавська область,39600, ) до Західного офісу Держаудитслужби (вул. Костюшка, 8, м. Львів, 79007, ), третя особа: Комунальне підприємство "Кременчуцьке підрядне спеціалізоване шляхове ремонтно-будівельне управління" Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області (вул. Махоркова, буд. 35, м.. Кременчук, 39600, ) про визнання протиправним та скасування висновку задоволено.

Визнано протиправним та скасовано пункт 3 висновку Західного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-05-01-010458-а від 05.10.2023.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Західного офісу Держаудитслужби на користь Комунального підприємства Спеціалізований комбінат ритуальних послуг витрати зі сплати судового збору у розмірі 2481,00 грн. (дві тисячі чотириста вісімдесят одна гривня нуль копійок).

Відповідач, не погодившись з вказаним рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне з`ясування обставин у справі та порушення норм матеріального права, просить суд апеляційної інстанції рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 13.08.2024 по справі № 440/15710/23 скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги вказує, що у складі тендерної пропозиції КП «Кременчуцьке підрядне спеціалізоване шляхове ремонтно-будівельне управління» перекладу трудових книжок окремих працівників не надано, чим недотримано вимоги частини 7 розділу І тендерної документації замовника.

Також, вказує, що моніторингом встановлено, що укладений за результатами проведеної процедури закупівлі договір від 17.05.2023 № 25 не містить договірної ціни, чим недотримано вимоги пункту 5 Постанови КМУ №668, та, відповідно, не дотримано вимоги пунктів 3, 17 Особливостей №1178 та частини 1 статті 41 Закону.

Зазначає, що моніторингом установлено, що у пункті 4.1 проекту договору (додаток 3 до тендерної документації) підрядник гарантує якість та можливість експлуатації об`єкта протягом гарантійного строку, що становить 5 років (якщо підрядник не встановив більший строк) від дня прийняття замовником усього об`єкта, що суперечить нормам частини першої статті 884 Цивільного кодексу України та пункту 103 Постанови КМУ № 668 (відповідно до яких гарантійний строк/гарантійний строк якості закінчених робіт (експлуатації об`єкта будівництва) становить 10 років (або більше) від дня прийняття об`єкта замовником).

Водночас, моніторингом встановлено, що календарний графік, який є невід`ємною частиною договору від 17.05.2023 № 25 (додаток № 2), укладеного за результатами проведеної процедури закупівлі UA-2023-05-01-010458-a, містить лише інформацію про дати початку та закінчення робіт в цілому без зазначення переліку самих видів робіт (етапів, комплексів) з розбивкою на дати їх початку та закінчення (конкретних видів робіт які плануються виконати), чим недотримано вимоги пункту 17 Постанови КМУ № 668 та, відповідно, не дотримано вимоги пунктів 3 та 17 Особливостей №1178 та частини першої статті 41 Закону.

Також вказує, що, за нормою пункту 84 Постанови КМУ № 668, план фінансування будівництва складається на весь період будівництва за роками, а на поточний рік за місяцями з визначенням джерел та напрямів фінансування (видами витрат). Проте, моніторингом встановлено, що укладений за результатами проведеної закупівлі за ID: UA-2023-05-01-010458-a договір від 17.05.2023 № 25 не містить плану фінансування робіт, чим недотримано вимоги пунктів 83 та 84 Постанови КМУ № 668 та пунктів 3 та 17 Особливостей № 1178, а також частини першої статті 41 Закону.

Звертає увагу суду, що зобов`язання, викладені у висновку, не містять жодних санкцій для позивача, а лише спрямовані на усунення та недопущення у подальшому виявлених порушень. Водночас вказує, що замовник наділений правом вибору способу реагування на висновок і відповідач не може змусити його виконати висновок у спосіб, що відрізняється від того, що обраний замовником. Якщо позивач вважає неможливим вжиття жодних заходів, він вправі оприлюднити аргументовані заперечення до висновку або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень. Отже, оспорюваний висновок не є перешкодою у реалізації законних прав, свобод, обов`язків та охоронюваних законом інтересів замовника.

Зважаючи на викладене вище, вважає висновок Західного офісу Держаудитслужби обґрунтованим та вмотивованим.

Позивач та третя особа правом подання відзиву на апеляційну скаргу не скористались.

Враховуючи подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, яке ухвалене в порядку спрощеного позовного провадження, справа розглядається в порядку письмового провадження, відповідно до приписів п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, за наявними у ній матеріалами.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, з огляду на таке.

Судовим розглядом встановлено, що 01.05.2023 Комунальним підприємством Спеціалізований комбінат ритуальних послуг Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області в електронній системі закупівель ProZorro було розміщено оголошення про проведення відкритих торгів UA-2023-05-01-010458-а на закупівлю Реконструкція частини міського кладовища з улаштуванням зони поховань сектора «В» за адресою: м. Кременчук, вул. Свіштовська. Коригування» згідно з ДК 021:20-7 Будівельні роботи та поточний ремонт). Згідно з даними, розміщеними в електронній системі закупівель, було подано тендерну пропозицію від Комунального підприємства "Кременчуцьке підрядне спеціалізоване шляхове ремонтно-будівельне управління" Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області.

11.05.2023 Комунальне підприємство "Кременчуцьке підрядне спеціалізоване шляхове ремонтно-будівельне управління" Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області визнано переможцем та направлено повідомлення про укладення договору.

17.05.2023 між Комунальним підприємством "Кременчуцьке підрядне спеціалізоване шляхове ремонтно-будівельне управління" Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області та Комунальним підприємством Спеціалізований комбінат ритуальних послуг Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області укладено договір №25 на виконання робіт.

12.09.2023 в.о. начальника Західного офісу Держаудитслужби Володимиром Воїнським винесено наказ № 245 "Про початок моніторингу процедур закупівель".

За результатами моніторингу закупівлі Реконструкція частини міського кладовища з улаштуванням зони поховань сектора «В» за адресою: м. Кременчук, вул. Свіштовська. Коригування (код за ДК 021:2015: 45000000-7 Будівельні роботи та поточний ремонт) , ідентифікатор закупівлі UA-2023-05-01-010458-а, відповідачем було складено та 05.10.2023 оприлюднено в електронній системі висновок Західного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-05-01-010458-а про наявність порушення, а саме: За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції КП «Кременчуцьке підрядне спеціалізоване шляхове ремонтно-будівельне управління» встановлено порушення вимог підпункту 2 пункту 41, а також пункту 3 Особливостей №1178. Крім того, укладений договір про закупівлю не відповідає нормам статті 884 Цивільного кодексу України, пунктів 5, 17, 83, 84 та 103 Постанови КМУ №668 та, відповідно, не відповідає нормам пунктів 3 та 17 Особливостей №1178, а також частини першої статті 41 Закону. За результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі; відображення закупівлі у річному плані; розміщення та оприлюднення інформації про закупівлю; відповідності тендерної документації вимогам Закону та Особливостей №1178; правильності заповнення документів, що оприлюднюються відповідно до Закону та Особливостей №1178; надання учасником-переможцем документів при укладанні договору про закупівлю; своєчасності укладання договору та його оприлюднення; відповідності умов договору умовам тендерної документації та тендерній пропозиції переможця процедури закупівлі - порушень не встановлено. А також визначено зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (у разі наявності таких порушень), а саме: З огляду на встановлене порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтею 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», Західний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законом порядку, а саме на усунення порушення вимог підпункту 2 пункту 41, а також пункту 3 Особливостей №1178 шляхом припинення зобов`язань за укладеним за результатами тендеру договору з дотриманням норм Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, зокрема, але не виключно, шляхом письмового звернення до КП «Кременчуцьке підрядне спеціалізоване шляхове ремонтно-будівельне управління» щодо розірвання договору. Крім того, вжити заходи (зокрема, шляхом проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань, тощо) стосовно врахування норм чинного законодавства, що регулює питання укладання та виконання договорів підряду у будівництві (статті 884 Цивільного кодексу України та пунктів 5, 17, 83, 84 та 103 Постанови КМУ№668). Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Позивач не погодився з пунктом 3 висновку Західного офісу Держаудитслужби від 05.10.2023 про результати моніторингу процедури закупівлі за унікальним номером оприлюднення на веб-порталі Уповноваженного органу UA-2023-05-01-010458-а та звернувся до суду з позовом.

Приймаючи рішення про задоволення адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з протиправності пункту 3 висновку Західного офісу Держаудитслужби від 05.10.2023 про результати моніторингу процедури закупівлі за унікальним номером оприлюднення на веб-порталі Уповноваженного органу UA-2023-05-01-010458-а.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає таке.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади на момент оголошення спірної закупівлі визначалися Законом України "Про публічні закупівлі" від 25 грудня 2015 року №922-VIII (у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) (надалі - Закон № 922-VIII).

Згідно з частиною першою статті 8 Закону № 922-VIII, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

За приписами статті 1 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" від 26.01.1993 № 2939-ХІІ (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, надалі - Закон № 2939-ХІІ), здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Згідно з Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43, Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до частин першої, другої, четвертої статті 5 Закону № 2939-ХІІ, контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Пунктом 4 частини другої статті 8 Закону № 922-VIII передбачено, що рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав, зокрема, виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

Як встановлено судом, 12.09.2023 Західним офісом Держаудитслужби прийнято наказ №245 "Про початок моніторингу процедур закупівель", яким, відповідно до частини другої статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі", пункту 9 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 наказано розпочати моніторинг процедури закупівлі щодо оголошення про проведення процедури закупівлі № UA-2023-05-01-010458-а у зв`язку з виявленням органом державного фінансового контролю ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

У позові позивач не ставить під сумнів правомірність прийняття Західним офісом Держаудитслужби наказу №245 від 12.09.2023 "Про початок моніторингу процедур закупівель" та у цій справі не оскаржує його.

Частиною четвертою статті 8 Закону №922-VIII визначено, що строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання (частина шоста статті 8 Закону №922-VIII).

Згідно з частиною дев`ятнадцятою статті 8 Закону №922-VIII, форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Станом на час виникнення спірних правовідносин форма висновку про результати моніторингу закупівлі та Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі затверджені наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 № 552, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 01 жовтня 2020 року за № 958/35241.

Відповідно до частини десятої статті 8 Закону №922-VIII, у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Відповідно до статті 1 Закону № 922-VIII, публічна закупівля - придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим Законом

Частиною першою статті 16 Закону №922-VIII передбачено, що замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Частиною другою статті 16 Закону №922-VIII встановлено, що замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: 1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій; 2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; 3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів); 4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.

Відповідно до п. 3-7 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону, установлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.

Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178, відповідно до п. 3-7 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону затверджено «Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування».

Згідно з п. 3 Особливостей, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, Замовники проводять закупівлі відповідно до Закону № 922 з урахуванням цих Особливостей.

Відповідно до п.28 Особливостей, тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону № 922 з урахуванням цих Особливостей.

Відповідно до частини першої та другої статті 22 Закону №922-VIII, тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.

У тендерній документації зазначаються такі відомості: 1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій; 2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним. Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону; 3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону; 4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби); 5) кількість товару та місце його поставки; 6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги; 7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов; 9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами; 10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію. У разі застосування критерію оцінки вартість життєвого циклу, методика оцінки тендерних пропозицій повинна містити опис усіх складових вартісних елементів та перелік документів і інформації, які повинні надати учасники для підтвердження вартості складових елементів життєвого циклу. Замовник у разі необхідності дисконтування витрат життєвого циклу майбутніх періодів може використовувати поточну облікову ставку Національного банку України. Вартість життєвого циклу може рахуватися як сума всіх витрат життєвого циклу або сума всіх витрат життєвого циклу, поділена на розрахункову одиницю експлуатації предмета закупівлі; 11) строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій; 12) валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції; 13) мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції; 14) кінцевий строк подання тендерних пропозицій; 15) розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 16) розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати); 17) прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками; 18) вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг; 19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Відповідно до частини третьої статті 22 Закону України "Про публічні закупівлі", тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

Щодо доводів відповідача про те, що у складі тендерної пропозиції КП «Кременчуцьке підрядне спеціалізоване шляхове ремонтно-будівельне управління» не надано перекладу трудових книжок окремих працівників, чим недотримано вимог частини 7 розділу І тендерної документації замовника, однак позивачем на порушення підпункту 2 пункту 41, а також пункту 3 Особливостей №1178 не відхилено тендерну пропозицію учасника КП «Кременчуцьке підрядне спеціалізоване шляхове ремонтно-будівельне управління», а визначено його переможцем тендеру та укладено з ним договір від 17.05.2023 № 25, колегія суддів зазначає наступне.

За результатами моніторингу установлено, що частиною 1 розділу ІІІ Умовами тендерної документації Замовника визначено, що під час подання тендерної пропозиції учасник завантажує в електронну систему закупівель, зокрема, інформацію та документи, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним критеріям - згідно Додатку 1 до цієї тендерної документації.

Так, на підтвердження відповідності кваліфікаційному критерію «Наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід» учасник у складі тендерної пропозиції повинен надати в довільній формі довідку про наявність працівників відповідної кваліфікації, що перебувають з ним в трудових відносинах та мають необхідні знання та досвід з урахуванням предмета закупівлі, в кількості не менше 45 осіб. При цьому, для підтвердження інформації стосовно вищезгаданого кваліфікаційного критерію учасник на кожного працівника надає скановані копії відповідних наказів та трудових книжок (першої сторінки та сторінки про прийняття на роботу на підприємство учасника).

Учасником КП «Кременчуцьке підрядне спеціалізоване шляхове ремонтно-будівельне управління» у складі тендерної пропозиції надано довідку про те, що учасник має працівників відповідної кваліфікації (від 08.05.2023 №53-02/521, файл «Довідка наявність працівників.pdf»), у якій, зокрема, повідомлено про наявність 48 працівників, необхідних для належного виконання умов договору про закупівлю. Крім того, проведеним моніторингом встановлено, що вказаним учасником у складі тендерної пропозиції завантажено підтверджуючі документи про працевлаштування працівників, а саме скановані копії відповідних наказів та трудових книжок.

Водночас, аналізом поданих учасником КП «Кременчуцьке підрядне спеціалізоване шляхове ремонтно-будівельне управління» на підтвердження кваліфікаційного критерію «Наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід» документів встановлено, що трудові книжки окремих працівників зокрема, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , викладені іноземною мовою.

Відповідно до вимог частини 7 розділу І тендерної документації Замовника, тендерна пропозиція та усі документи, які передбачені вимогами тендерної документації та додатками до неї складаються українською мовою. Документи або копії документів (які передбачені вимогами тендерної документації та додатками до неї), які надаються учасником у складі тендерної пропозиції, викладені іншими мовами, повинні надаватися разом із їх перекладом на українську мову, підпис перекладача повинен бути посвідчений нотаріально.

Як вбачається з електронної системи закупівель «Prozorro», учасником КП Кременчуцьке підрядне спеціалізоване шляхове ремонтно-будівельне управління у складі своєї тендерної пропозиції надано скановані копії наказів про прийняття на роботу вищезазначених осіб та надано копії трудових книжок, що сторонами не заперечується.

Стосовно твердження відповідача щодо необхідності відхилення тендерної пропозиції учасника КП «Кременчуцьке підрядне спеціалізоване шляхове ремонтно-будівельне управління», колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до пункту 1.5 частини 1 розділу ІІІ Тендерної документації, документи, що не передбачені законодавством для учасників - юридичних, фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб - підприємців, не подаються ними у складі тендерної пропозиції. Відсутність документів, що не передбачені законодавством для учасників - юридичних, фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб - підприємців, у складі тендерної пропозиції, не може бути підставою для її відхилення замовником.

Так, положеннями статті 48 Кодексу законів про працю України встановлено, що трудова книжка є основним документом про трудову діяльність працівника.

Трудові книжки ведуться на всіх працівників, які працюють на підприємстві, в установі, організації або у фізичної особи понад п`ять днів.

До трудової книжки заносяться відомості про роботу, заохочення та нагороди за успіхи в роботі на підприємстві, в установі, організації; відомості про стягнення до неї не заносяться.

Порядок ведення трудових книжок визначається Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України «Про трудові книжки» №301 від 27.04.1993, трудові книжки раніше встановленого зразка обмінові не підлягають.

Згідно з пунктами 2.1 Інструкції про порядок ведення трудових книжок на підприємствах, в установах і організаціях, затвердженої постановою Держкомпраці СРСР від 20 липня 1974 року № 162, трудові книжки і вкладиші до них заповнюються у відповідних розділах українською і російською мовами.

Також відповідно до пункту 2.1 Інструкції про порядок ведення трудових книжок працівників, затвердженої наказом Міністерства праці України, Міністерства юстиції України, Міністерства соціального захисту населення України від 29.07.1993 № 58, трудові книжки і вкладиші до них заповнюються у відповідних розділах українською і російською мовами.

Крім того, колегія суддів зазначає, що записи у трудових книжках про працевлаштування вищезазначених працівників у КП «Кременчуцьке підрядне спеціалізоване шляхове ремонтно-будівельне управління» здійснені українською мовою.

З урахуванням зазначеного, колегія суддів вважає, що встановлення замовниками у документах для проведення публічних закупівель вимог щодо забезпечення учасниками закупівель перекладу українською мовою трудових книжок працівників, що видані за зразком бланків, затверджених постановою Держкомпраці СРСР від 20 липня 1974 року № 162 та чинних до 1993 року, свідчитиме про формальність (надмірність) вимог замовників та суперечитиме положенням діючого законодавства України.

Разом з тим, колегія суддів зазначає, що найменування розділів у трудових книжках вищезазначених працівників російською мовою, жодним чином не може бути підставою відхилення тендерної пропозиції, оскільки вказані обставини не призводять до викривлення результатів торгів, не мають вагомого впливу на визначення переможця, вартість предмета закупівлі та не порушують принципи здійснення закупівлі.

Таким чином, трудові книжки, долучені КП «Кременчуцьке підрядне спеціалізоване шляхове ремонтно-будівельне управління» у складі тендерної пропозиції, є документами раніше встановленого зразка (видані до 1993 року), які й на даний час зберігають свою дію на території України, не потребують перекладу українською мовою та не підлягають обміну у відповідності до положень чинного законодавства. За наведених обставин, оскаржуваний висновок відповідача у вказаній частині є необґрунтованим.

Також, відповідачем не доведено, що порушення, які виявлені під час моніторингу, мали шкідливі наслідки та призвели до нецільового використання бюджетних коштів чи шкоди бюджету.

Крім того, в оскаржуваному висновку відповідач зазначає, що за результатами аналізу питань визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону № 922 та Особливостям, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, своєчасності надання інформації та документів у випадках передбачених Законом, - порушень не встановлено.

Враховуючи вищенаведене, учасником-переможцем КП Кременчуцьке підрядне спеціалізоване шляхове ремонтно-будівельне управління надано усі необхідні документи згідно Тендерної документації, які вимагалися позивачем для участі у тендері в цій частині, а, отже, підстав для відхилення тендерної пропозиції КП Кременчуцьке підрядне спеціалізоване шляхове ремонтно-будівельне управління у позивача не було.

Відтак, неправомірним є висновок Західного офісу Держаудитслужби від 05.10.2023 про результати моніторингу процедури закупівлі за унікальним номером оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу UA-2023-05-01-010458-а у вказаній частині.

Щодо порушення вимог частини першої статті 884 Цивільного Кодексу України, пунктів 5, 17, 83, 84 103 Постанови КМУ № 668 та пунктів 3,17 Особливостей, а також частини 1 статті 41 Закону № 922-VIII, колегія суддів зазначає наступне.

За приписами частини 1 статті 41 Закону № 922-VIII, договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Як зазначено вище, розділ X Закону № 922-VIII доповнено пунктом 3-7 згідно з Законом № 2526-IX від 16.08.2022, яким установлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.

Постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року № 1178 затверджено особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі по тексту - Особливості №1178).

Згідно з пунктом 17 Особливостей №1178, договір про закупівлю за результатами проведеної закупівлі згідно з пунктами 10 і 13 цих особливостей укладається відповідно до Цивільного і Господарського кодексів України з урахуванням положень статті 41 Закону, крім частин другої - п`ятої, сьомої - дев`ятої статті 41 Закону та цих особливостей.

В силу пункту 18 Особливостей №1178, умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі, у тому числі за результатами електронного аукціону, крім випадків: визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті; перерахунку ціни в бік зменшення ціни тендерної пропозиції переможця без зменшення обсягів закупівлі; перерахунку ціни та обсягів товарів в бік зменшення за умови необхідності приведення обсягів товарів до кратності упаковки.

Постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 № 668 затверджено загальні умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві» (далі - Постанова № 668).

Пунктами 1 та 2 Постанови № 668 визначено, що ці загальні умови визначають порядок укладення та виконання договорів підряду на проведення робіт з нового будівництва, реконструкції будівель і споруд та технічного переоснащення діючих підприємств, а також комплексів і видів робіт пов`язаних із капітальним будівництвом та є обов`язковими для врахування під час укладення та виконання договорів підряду незалежно від джерел фінансування робіт, а також форми власності замовника та підрядника (субпідрядників).

Відповідно до пункту 17 Постанови № 668, строки виконання робіт (будівництва об`єкта) встановлюються договором підряду і визначаються датою їх початку та закінчення. Невід`ємною частиною договору підряду є календарний графік виконання робіт, в якому визначаються дати початку та закінчення всіх видів (етапів, комплексів) робіт, передбачених договором підряду.

Колегією суддів встановлено, що у календарному графіку виконання робіт (додаток № 2 до договору № 25 від 17.05.2023) зазначено лише дати початку та закінчення робіт, при відсутності переліку самих видів робіт (етапів, комплексів) з розбивкою на дати їх початку та закінчення (конкретних видів робіт, які планується виконати).

Таким чином, колегія суддів погоджується з відповідачем, що позивач у ході процедури закупівлі порушив вимоги пункту 17 Постанови № 668 та частини 1 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі».

Крім того, відповідно до пунктів 83-84 Постанови КМУ №668, фінансування робіт (будівництва об`єкта) проводиться за планом, який складається замовником, узгоджується з інвестором (головним розпорядником бюджетних коштів) та підрядником і є невід`ємною частиною договору підряду. План фінансування будівництва складається на підставі титулу будови (об`єкта), проекту організації будівництва з урахуванням календарних графіків виконання робіт і порядку проведення розрахунків за виконані роботи. Сторони узгоджують план фінансування будівництва у порядку, визначеному договором.

План фінансування будівництва складається на весь період будівництва за роками, а на поточний рік - за місяцями, з визначенням джерел та напрямів фінансування (видами витрат). Щомісячний розподіл коштів для перехідних об`єктів будівництва щороку узгоджується сторонами у визначені договором підряду строки. Відповідно до договору підряду замовник має право у визначені строки уточнити план фінансування будівництва на поточний рік з урахуванням наявних у нього коштів, обсягів фактично виконаних робіт тощо.

Колегією суддів встановлено, що в укладеному договорі про закупівлю від 17.05.2023 № 25 відсутні умови про те, що фінансування робіт проводиться за планом, який має бути невід`ємною частиною договору підряду, що свідчить про те, що позивач, при укладенні договору про закупівлю, не дотримався вимог пунктів 83 та 84 постанови КМУ № 668.

Крім того, гарантії якості у договорі будівельного підряду визначені статтею 884 Цивільного кодексу України, відповідно до частини 1 якої підрядник гарантує досягнення об`єктом будівництва визначених у проектно-кошторисній документації показників і можливість експлуатації об`єкта відповідно до договору протягом гарантійного строку, якщо інше не встановлено договором будівельного підряду. Гарантійний строк становить десять років від дня прийняття об`єкта замовником, якщо більший гарантійний строк не встановлений договором або законом.

Відповідно до пункту 103 Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 01 серпня 2005 року № 668, підрядник гарантує якість закінчених робіт і змонтованих конструкцій, досягнення показників, визначених у проектній документації, та можливість їх експлуатації протягом гарантійного строку.

Гарантійні строки якості закінчених робіт, експлуатації змонтованих конструкцій встановлюються у договорі підряду з урахуванням вимог до цих робіт і конструкцій, визначених у проектній документації (далі - гарантійний строк якості).

Гарантійний строк експлуатації об`єкта будівництва становить десять років від дня його прийняття замовником, якщо більший гарантійний строк не встановлений договором підряду або законом (далі - гарантійний строк експлуатації).

Отже, гарантійний строк становить десять років від дня прийняття об`єкта замовником, якщо більший гарантійний строк не встановлений договором або законом.

Договір №25 на виконання робіт від 17.05.2023 містить інформацію про гарантії якості у розділі 4 "ЯКІСТЬ РОБІТ", зокрема, про гарантійний строк експлуатації.

Відповідно до пункту 4.1 договору №25 на виконання робіт від 17.05.2023, підрядник гарантує якість та можливість експлуатації об`єкта протягом гарантійного строку, що становить 5 років (якщо підрядник не встановив більший строк) від дня прийняття об`єкта замовником усього об`єкта (а.с. 14-19.

З наведеного слідує, що замовник у тендерній документації та укладеному договорі про закупівлю передбачив гарантійний строк експлуатації об`єкта 5 років, який не відповідає вимогам, встановленим частиною 1 статтею 884 Цивільного кодексу України та пункту 103 Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 01 серпня 2005 року № 668.

Колегія суддів вказує, що укладена 12.10.2023 між позивачем (замовник) та КП "Кременчуцьке підрядне спеціалізоване шляхове ремонтно-будівельне управління "(підрядник) додаткова угода №1 до договору № 25 від 17.05.2023 (а.с. 19), якою з метою виправлення технічної помилки та покращення якості предмета закупівлі (без збільшення вартості визначеної в договорі про закупівлю) сторони дійшли згоди внести зміни до п. 4.1 договору та викласти його в наступній редакції:

«4.1. Підрядник гарантує якість та можливість експлуатації об`єкта протягом гарантійного строку становить 10 (десять) років (якщо Підрядник не встановив більший строк) від дня прийняття Замовником такого об`єкта».

«Інші умови вищевказаного Договору, не змінені цією Угодою, залишаються чинними у тій редакції , в якій вони викладені Сторонами раніше, і сторони підтверджують їх обов`язковість для себе.» опублікована на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель 12.10.2023, тобто після закінчення проведення відповідачем моніторингу процедури закупівлі, що не усуває встановлених порушень відповідачем.

До того ж, дії замовника із внесення змін до договору після початку проведення моніторингу процедури закупівлі свідчать лише про намагання уникнути встановленої відповідальності, у зв`язку з чим колегія суддів приходить до висновку про необґрунтованість доводів позивача в цій частині.

З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що контролюючий орган дійшов обґрунтованого висновку про допущення позивачем, як замовником, порушень вимог частини першої статті 884 Цивільного Кодексу України, пункту 103 Постанови КМУ № 668, що свідчить про правомірність спірного висновку в цій частині.

Також, колегія суддів вказує, що моніторингом встановлено, що укладений за результатами проведеної процедури закупівлі договір від 17.05.2023 № 25 не містить договірної ціни, чим недотримано вимоги пункту 5 Постанови КМУ №668, та, відповідно, не дотримано вимоги пунктів 3, 17 Особливостей №1178 та частини 1 статті 41 Закону.

Щодо правомірності обраного відповідачем виду усунення порушення вимог закону, слід зазначити наступне.

Як зазначено вище, відповідно до частини шостої статті 8 Закону № 922-VIII, за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Виходячи зі структури та змісту частини восьмої статті 8 Закону № 922-VIII, саме замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки.

Одночасно, вказаною правовою нормою визначено порядок дій замовника державної закупівлі, в разі виявлення за наслідками проведення моніторингу порушень чинного законодавства при здійсненні державної закупівлі. Законодавцем диспозитивно визначено варіанти правомірної поведінки замовника при усунені порушень, зазначених у висновку, зокрема, шляхом оприлюднення через електронну систему закупівель інформації та/або документів, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументованих заперечень до висновку, або інформації про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Враховуючи викладене, Законом № 922-VIII на відповідача покладений обов`язок зазначити варіанти правомірної поведінки, тобто замовнику дається право вибору: вжити заходів щодо розірвання договору, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, надати аргументовані заперечення, інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

Варіант усунення порушення шляхом розірвання договору направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан. У разі недотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог, зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону № 922-VIII повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим.

Отже, у разі дотримання вимог Закону № 922-VII відносини між переможцем закупівлі та замовником взагалі б не виникли та договір не було б укладено.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону № 922-VIII, договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Статтею 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Згідно з частиною другою статті 16 Цивільного кодексу України, одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.

Відповідно до частини першої статті 215 Цивільного кодексу України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою статті 203 цього Кодексу.

Таким чином, укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому невідхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору, є підставою для розірвання такого договору.

Враховуючи наявність порушень, встановлених Держаудитслужбою під час моніторингу, то вимоги щодо розірвання договору обґрунтовано зазначені у оскаржуваному висновку.

Аналогічні висновки висловлені Верховним Судом у постановах Верховного Суду від 26 жовтня 2022 року у справі № 420/693/21, від 09 лютого 2023 року у справі № 520/6848/21 та від 31 березня 2023 року у справі № 260/2993/21.

Також колегія суддів наголошує, що проведення публічних закупівель, у першу чергу, направлене на забезпечення потреб держави, територіальних громад або об`єднаних територіальних громад. Отже, укладаючи договір за результатами проведення публічної закупівлі, держава фактично має право контролю за проведенням закупівлі, враховуючи і етап укладення та виконання договору.

Відповідно до приписів Закону № 2939-XII, указаний контроль держава здійснює через органи державного фінансового контролю шляхом проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Пунктами 7, 8, 10 статті 10 Закону № 2939-XII визначено, зокрема, право органу державного фінансового контролю: пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства; порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства; звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

З аналізу наведених правових норм убачається, що орган фінансового контролю має право як і висувати замовникам обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення порушень шляхом припинення зобов`язань за укладеним договором, так і право на ініціювання питання про визнання договору недійсним. Водночас статтею 43 Закону № 922-VIII регламентовано вичерпний перелік підстав для автоматичного визнання договору закупівлі нікчемним. Також орган фінансового контролю має право звертатися до суду лише у визначених випадках: у разі невиконання підконтрольною установою висунутих вимог, або у випадку нездійснення повернення коштів у дохід держави.

Отже, чинним законодавством встановлено дискрецію органу державного фінансового контролю щодо визначення форми усунення встановлених порушень в залежності від виду цих порушень. Окрім того, враховуючи, що під час укладення договорів за результатами публічних закупівель використовуються саме бюджетні кошти, то лише держава через свій відповідний орган має повноваження щодо обрання форми припинення нецільового використання цих коштів.

Таким чином, ураховуючи сталу практику Верховного Суду у цій категорії справ, відповідач мав повноваження щодо визначення одного із варіантів усунення встановлених порушень як припинення зобов`язань за договором.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 01 лютого 2024 року у справі № 260/3428/21 та від 19 квітня 2024 року у справі № 500/4553/22, від 06 березня 2025 року у справі № 260/5129/22, від 16 квітня 2025 року у справі №160/10302/22, 24 квітня 2025 року у справі № 160/16370/22.

Отже, визнання законними вимог висновку щодо усунення порушень, зокрема, шляхом розірвання зобов`язання, спричинює припинення зобов`язань за укладеним договором між позивачем та переможцем процедури закупівлі.

За цих обставин, колегія суддів вважає, що спірний висновок в частині вимоги щодо способу усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором про закупівлю відповідає критеріям, визначеним частиною другою статті 2 КАС України, є правомірним та підстави для його скасування в цій частині відсутні.

Згідно зі статтею 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, колегія суддів зазначає, що встановлені відповідачем під час моніторингу процедури закупівлі порушення Комунальним підприємством "Спеціалізований комбінат ритуальних послуг" Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області вимог Закону №922-VII щодо вказаних вище порушень доведені належними доказами, що свідчить про правомірність оскаржуваного висновку Західного офісу Держаудитслужби від 05.10.2023 про результати моніторингу процедури закупівлі за унікальним номером оприлюднення на веб-порталі Уповноваженного органу UA-2023-05-01-010458-а в даній частині.

Підсумовуючи все приведене вище, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення адміністративного позову Комунального підприємства "Спеціалізований комбінат ритуальних послуг" Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області.

Ухвалюючи це судове рішення колегія суддів керується ст. 322 КАС України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини (рішення Серявін та інші проти України) та Висновком № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п.41) щодо якості судових рішень.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини по справі Серявін та інші проти України(п.58) суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Наведена позиція ЄСПЛ також застосовується у практиці Верховним Судом, що, як приклад, відображено у постанові від 24.01.2020 (справа № 420/2921/19).

За викладених обставин, колегія суддів вважає, що адміністративний позов Комунальне підприємство "Спеціалізований комбінат ритуальних послуг" Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області підлягає частковому задоволенню.

Згідно з частинами першою-четвертою статті 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 317 КАС України, підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям постанови про часткове задоволення позовних вимог Комунального підприємства "Спеціалізований комбінат ритуальних послуг" Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області.

Керуючись ч. 4 ст.241, ст.ст.243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 326-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Західного офісу Держаудитслужби - задовольнити частково.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 13.08.2024 по справі № 440/15710/23 - скасувати.

Прийняти постанову, якою адміністративний позов Комунального підприємства "Спеціалізований комбінат ритуальних послуг" Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати пункт 3 висновку Західного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-05-01-010458-а від 05.10.2023 в частині встановлених порушень щодо недотримання Комунальним підприємством "Спеціалізований комбінат ритуальних послуг" Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області вимог частини 7 розділу І тендерної документації замовника та порушення вимог підпункту 2 пункту 41 Закону, а також пункту 3 Особливостей № 1178 (щодо ненадання у складі тендерної пропозиції КП «Кременчуцьке підрядне спеціалізоване шляхове ремонтно-будівельне управління» перекладу трудових книжок окремих працівників).

В іншій частині адміністративного позову Комунального підприємства "Спеціалізований комбінат ритуальних послуг" Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області відмовити..

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя С.П. Жигилій
Судді Т.С. Перцова В.Б. Русанова