Справа № 826/27819/15
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2025-06-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

11 червня 2025 року Справа № 826/27819/15
м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової перевірив матеріали адміністративної справи №826/27819/15 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю Нова Лізинг (надалі - позивач, ТОВ Нова Лізинг - вул.Машинобудівна 50А, м.Київ, 03067, ) до Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства Радикал Банк Савельєвої Анни Миколаївни (надалі - відповідач; бульвар Т.Шевченка 33-Б, м.Київ, 01032 / вул.Туманяна Ованеса 15А, м.Київ, 02002) про визнання протиправними дій щодо повідомлення, постановив ухвалу.

24.12.2015 вх.№826/27819/15 представник позивача Габрієль Ярослав Вікторович (РНОКПП не зазначений - копія сторінки паспорта з відміткою не надана; довіреність від 17.07.2015 №17/07 дійсна до 17.07.2016) у позовній заяві просить: визнати протиправними дії Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації Публічного акціонерного товариства Радикал Банк Савельєвої Анни Миколаївни у частині повідомлення ТОВ Нова Лізинг про нікчемність правочинів - трансакцій ПАТ Радикал Банк щодо перерахування коштів, здійснених протягом 09 липня 2015 року та 10 липня 2015 року, що вказані на сторінках 9-15 Повідомлення (у порядку ст. 37, 38 Закону України Про систему гарантування вкладів фізичних осіб) від 06.11.2015 вих. №3211/15 від відповідача.

05.01.2016 Окружний адміністративний суд міста Києва прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження в адміністративній справі, залучив до участі в адміністративній справі Публічне акціонерне товариство Радикал Банк та Фонд гарантування вкладів фізичних осіб в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача та призначив справу до судового розгляду (ЄДРСР 54848421).

11.04.2016 Окружний адміністративний суд міста Києва задовольнив клопотання представника Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб Савельєвої Анни Миколаївни про зупинення провадження - зупинив провадження в адміністративній справі №826/27819/15 за позовом ТОВ Нова Лізинг до набрання законної сили судовим рішенням у справі, що розглядається Конституційним Судом України за конституційним поданням Верховного Суду України щодо відповідності Конституції України (конституційності) положень Закону України Про систему гарантування вкладів фізичних осіб (https://www.viaduk.net/clients/vsu/vsu.nsf/(documents)/A2BC39BC22ABD28DC2257E7C00462870; https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/v009u710-16#Text).

Законом України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду від 13.12.2022 № 2825-IX (далі Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідований, утворений Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

На виконання п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України № 2825-ІХ, Окружний адміністративний суд міста Києва скерував за належністю матеріали справи № 826/27819/15 до Київського окружного адміністративного суду (лист 17.01.2023 №03-19/289/23 на 71 арк).

Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом. На виконання вимог Закону України Про внесення зміни до пункту 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду щодо забезпечення розгляду адміністративних справ та визначає порядок передачі не розглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративних судових справ іншим окружним адміністративним судам України наказом ДСА України від 16.09.2024 №399 затверджений Порядок передачі судових справ, не розглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва (ОАСК).

Згідно з пунктами 4-7 Порядку №399 на розгляд та вирішення судам належать передачі судові справи, що не розглянуті ОАСК та передані до Київського окружного адміністративного суду, але до набрання чинності Законом, не розподілені між суддями. Матеріали щодо розгляду та вирішення окремих процесуальних питань у межах нерозглянутих судових справ належать передачі до судів, визначених у результаті автоматизованого розподілу судових справ між судами, проведеного відповідно до правил, установлених цим Порядком. Судові справи, вказані у переліку, що належать передачі судам, мають бути зареєстровані у базі даних. Перелік складається відповідальною особою протягом семи робочих днів після опублікування цього Порядку за формою, визначеною у додатку 1 до Порядку, та формується в електронній формі із застосуванням КЕП.

На виконання вимог пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX та Порядку №399 на підставі Акта приймання-передачі судових справ, не розглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва від 07.01.2025, згідно супровідного листа Київського окружного адміністративного суду від 07.01.2025 №01-19/93/25 до Черкаського окружного адміністративного суду передано 244 судові справи (у тому числі адміністративну справу №826/27819/15 - вх. №856/25 від 08.01.2025). Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.01.2024 адміністративна справа №826/27819/15 (22.01.2025 вх.№3084/25) передана судді Л.В.Трофімовій.

24.01.2025 Черкаський окружний адміністративний суд прийняв справу до провадження і залишив без руху, ухвалу від 24.01.2025 позивач отримав в підсистему Електронний суд ЄСІТС, проте станом на 11.06.2025 недоліки позовної заяви не усунуті.

Особа повинна докладати зусиль для усунення недоліків або інформування суду про свою позицію щодо встановлених судом недоліків під час винесення ухвали про залишення без руху. Такий підхід відповідатиме принципу добросовісності (поваги до суду та інших учасників справи), а також принципу заборони зловживання процесуальними правами (висновки у постанові Верховного Суду від 10 січня 2024 року у справі №280/3193/23).

Суворе застосування адміністративними судами під час воєнного стану процесуальних строків стосовно звернення до суду із позовними заявами, апеляційними і касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду, гарантованого статтями 55, 124, 129 Конституції України, ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права та ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (висновки Верховного Суду у справі №500/1912/22 від 29.09.2022).

Відповідно до ч.1 ст.131 КАС України учасники судового процесу зобов`язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби. У разі неповідомлення про зміну адреси повістка надсилається учасникам судового процесу, які не мають електронного кабінету, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Законом України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами від 29 червня 2023 року № 3200-IX для учасників судового процесу визначена обов`язкова реєстрація та використання електронних кабінетів у ЄСІТС (до 20 лютого 2024 року всі юридичні особи України мають зареєструватися в електронному суді).

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 січня 2023 року у справі № 9901/278/21.

Верховний Суд у постанові від 13.03.2019 у справі №814/218/14 зазначив, що під зловживанням процесуальними правами варто розуміти форму умисних, несумлінних дій учасників процесу, що знаходить своє вираження, зокрема, у вчиненні дій, неспівмірних з наслідками, до яких вони можуть призвести; використанні наданих прав усупереч їхньому призначенню з метою обмеження можливості реалізації чи обмеження прав інших учасників провадження; перешкоджанні діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ; необґрунтованому перевантаженні роботи суду.

Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, що є протилежними тим, що переслідує позитивне право (постанова Верховного Суду від 23 листопада 2023 року у справі № 381/4598/21).

Верховний Суд у справі №440/7433/21 зазначив, що у частині другій статті 45 КАС України наведений перелік дій, що можуть бути визнані судом зловживанням процесуальними правами, який, однак, не є вичерпним, оскільки суд може визнати таким зловживанням також інші дії, які мають відповідну спрямованість і характер.

Суд доходить висновку про зловживання позивачем процесуальними правами (ч.4 ст.45 КАС України) і не виконанням ч.5 ст.44 КАС України щодо сприяння своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи та виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Про залишення позову без розгляду суд постановляє ухвалу. Ухвала суду про залишення позову без розгляду може бути оскаржена.

Керуючись статтями 2, 5-16, 19, 45, 243, 248, 256, 293-297 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Визнати зловживанням процесуальними правами позивачем як ініціатором адміністративного позову через не повідомлення суду учасником процесу про позицію щодо усунення недоліків позовної заяви.

Позовну заяву за позовом товариства з обмеженою відповідальністю Нова Лізинг до Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства Радикал Банк Савельєвої Анни Миколаївни про визнання протиправними дій щодо повідомлення залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачеві, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє права повторного звернення до суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання відповідно статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України і може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України до Шостого апеляційного адміністративного суду у зв`язку із початком функціонування модулів ЄСІТС відповідно до підпунктів 15.1, 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням рішення ВРП від 17.08.2021 1845/О/15-21 Про затвердження Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи протягом п`ятнадцяти днів з дня складення.

Копію ухвали направити сторонам справи.

СуддяЛариса ТРОФІМОВА