Справа № 580/5394/25
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2025-06-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

11 червня 2025 року Справа № 580/5394/25
м. Черкаси
Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової розглянув матеріали адміністративної справи №580/5394/25 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_2 , ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) про визнання протиправним та скасування індивідуального акта, постановив ухвалу.

14.05.2025 вх.№24673/25 представник позивача адвокат Озаров А.А. просить (нова редакція адміністративного позову від 20.05.2025 за вх.№25690/25):

- визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 , які виявляються у повторній постановці на військовий облік особи, яка вже була виключена з нього при складанні протоколів та винесенні постанов відносно порушення правил військового обліку ОСОБА_1 за ч.3 ст.210-1 КУПАП, так як він не може бути взятий (поновлений) на військовому обліку, та не має військового обов`язку;

- зобов`язати працівників ІНФОРМАЦІЯ_1 скасувати рішення про повторну постановку на військовий облік ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 19.05.2025 позовну заяву залишено без руху для усунення недоліків шляхом надання: обґрунтування змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів допущено відповідачем; редакції позовної заяви в контексті ч. 1 ст. 5 КАС України щодо вирішення публічно-правового спору з урахуванням ч.2 ст.19 КАС України; обгрунтованого клопотання про витребування доказів з дотриманням вимоги ч.2 ст. 80 КАС України.

20.05.2025 вх. №25690/25 представник позивача надав до суду нову редакцію позовної заяви.

Вивчивши матеріали редакції позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке.

Усупереч вимог п.2 ч.5 ст.160 КАС україни надана редакція не містить відомостей щодо електронного кабінету та поштового індексу адреси реєстрації позивача.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Суд має перевірити доводи, на яких грунтуються позовні вимоги, у тому числі матеріально-правового інтересу у спірних відносинах, і у разі встановлення порушеного права з`ясувати чи буде воно відновлено у заявлений спосіб. Визначення відповідача, предмета та підстав спору є правом позивача. Встановлення належності відповідачів й обгрунтування позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (висновок Великої Палати Верховного Суду у постанові від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц).

ВПВС у справі № 990/150/23 у п.28 постанови зазначає: реалізуючи передбачене статтею 55 Конституції України, статтею 5 КАС України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту; п.33 - звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права; п. 37 зміст позовних вимог - це максимально чітко і зрозуміло сформовані визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу у прохальній частині позову; п.43 - формулювання прохальної частини позову із зазначенням альтернатив можливих способів захисту порушеного права є таким, що не відповідає положенням КАС України.

Представник позивача зазначає, що ОСОБА_1 виключено з військового обліку за п.6, ч.5, ст.37 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу» як людину, яка була раніше засуджена до позбавлення волі за вчинення тяжкого або особливо тяжкого злочину та не підлягає призову на військову службу та військовому обліку, проте адвокат не покликається на актуальну редакцію закону і не вказує яку норму права порушив відповідач.

Відповідно до ч.4 ст.45 КАС України суд покликаний реагувати на зловживання процесуальними правами.

Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, що є протилежними тим, що переслідує позитивне право (постанова Верховного Суду від 23 листопада 2023 року у справі № 381/4598/21).

Добросовісною вважається поведінка, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. Поведінкою, що суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, поведінка, що не відповідає попереднім заявам або поведінці сторони, за умови, що інша сторона, яка діє собі на шкоду, розумно покладається на них (висновки Верховного Суду у справі № 357/11125/22).

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Усупереч вимог п.11 ч.5 ст.160 КАС України позовна заява не містить власного підтвердження позивача.

Верховний Суд у справі № 400/3989/19 ЄДРСР 104008947 у п.45 вказав: належним є відповідач, який є суб`єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення. Належність відповідача визначається, перш за все, за нормами матеріального права. Неналежним відповідачем є особа, яка не повинна і не може відповідати за пред`явленим позовом. У разі якщо за змістом норми матеріального права, що належить застосуванню за вимогою позивача, учасником спірних відносин та зобов`язаною особою є інша, ніж особа, до якої пред`явлено позов, підстави для задоволення позову відсутні.

Позивач формує вимоги без урахування п.3 ч.1 ст.5 КАС України щодо протиправних дій, не зазначає від яких дій має утриматись обраний відповідач чи відповідачі (множинність працівників).

Позивач не визначає учасниками працівників ІНФОРМАЦІЯ_1 , проте вимогу зобов`язального характеру формулює без урахування п.4, п.7 ч.1 ст.5 КАС України.

Позивач обгрунтовує позов з покликанням на постанови КМУ №559, №1487, 154, проте не зазначає який саме відповідач чи працівник протиправно втрутився у яке право позивача з урахуванням зазначених нормативно-правових актів.

Великою Палатою Верховного Суду у справі №640/7310/19 (ЄДРСР 94394125) зазначено: особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень (а якщо відповідачем може бути суб`єкт господарювання, то який саме) порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать. Верховний Суд у справі №826/16958/17 ЄДРСР 77537724 зазначив: якщо від наявності доказу залежить визначення предмета спору та підтримання позивачем відповідних вимог, позивач не може перекладати на суд власний обов`язок визначитися з предметом спору.

Суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення/захисту в обраний спосіб (висновки у постановах Верховного Суду від 22.01.2019 у справі № 912/1856/16, від 14.05.2019 у справі № 910/11511/18, у справі №910/7164/19).

Верховний Суд 13.04.2022 у справі № 160/11095/20 зазначив, що залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, що застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви.

Оскільки представник позивача надав нову редакцію позовної заяви, що містить недоліки, то з урахуванням права на справедливий суд (доступ до суду), то згідно з частиною 2 статті 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом як за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, так і з ініціативи суду.

Керуючись статтями 2, 44, 45, 121, 160, 161, 169, 241-243, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Продовжити строк для усунення недоліків за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправним та скасування індивідуального акта.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви додатково три дні з дати отримання копії ухвали.

Позивачем вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом: обґрунтування змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів допущено відповідачем; оформлення адміністративного позову з дотриманням вимог п.2, п.11 ч.5 ст.160 КАС України; визначення належних відповідачів, обрання способу захисту з урахуванням ст.5 КАС України.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та не оскаржується.

Копію ухвали направити представнику позивача, позивачеві.

СуддяЛариса ТРОФІМОВА