Справа № 640/16757/22
Суддя: Галатіна О.О.
Дата ухвалення: 2025-06-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 червня 2025 року Справа№640/16757/22

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Галатіної О.О., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «ГОРМІС АГРО» (Ідентифікаційний код: 40445458, 01004, м. Київ, вул. Дарвіна, буд. 3, нежиле приміщення 2А) до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ГОРМІС АГРО» звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом, у якому просить суд:

- визнати протиправними та скасувати рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 07.06.2022 № 6904826/40445458 щодо податкової накладної № 28 від 30.04.2021;

- зобов`язати Державну податкову службу України здійснити (вчинити) дії щодо реєстрації податкової накладної № 28 від 30.04.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних днем подання вказаної податкової накладної.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що на реєстрації у відповідача 1 знаходиться податкова накладна № 28 від 30.04.2021, яка складена внаслідок господарських відносин між ТОВ «КОРОСТЕНЬ-АГРО».

Реєстрація вказаної накладної зупинена, причина - ПН складена та подана платником податку, який відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Посилаючись на абз. 8 п. 5 Порядку прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 №520, позивач врахував, що має право подати письмові пояснення та копії документів виключно до такої операції та надав Пояснення та документи, які на думку позивача підтверджують реальність здійснення операцій.

Проте Рішенням від 07.06.2022 року № 6904826/40445458 в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних було відмовлено у зв`язку з наданням платником податку копій документів, складених / оформлених із порушенням законодавства (первинні документи), крім того платнику встановлено п. 8 критеріїв ризиковості платника податку згідно з Додатком 1 до Порядку зупинення.

Використовуючи право на адміністративне оскарження передбачене п. 56.1, п. 56.2, та керуючись п. 56.3 ст. 56 ПК України, Позивачем до контролюючого органу вищого рівня, а саме Державної податкової служби України (далі - Відповідач 2, ДПС України), була подана скарга від 29.06.2022 року № 14907/40445458/2, яка задоволена не була. Більше того, в обґрунтування результатів розгляду скарги зауважено щодо «ненаданням платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури / інвойсів,». Усі зазначені рішення прийняті за єдиною (аналогічною) підставою про ненаданням платником податку копій первинних документів.

Посилаючись на норми 10-11 Порядку №1165, позивач наголошує, що в квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної не зазначено належної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, не конкретизовано, про який саме ризик платника податку йдеться.

Крім того, у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної відсутня інформація, які саме документи слід було надати Позивачем до контролюючого органу для реєстрації податкової накладної, що фактично ставить платника податку у стан невизначеності у питанні документального спростування існуючих на думку Відповідача 1 ризиків.

На підставі вказаного, посилаючись на практику суду касаційної інстанції, позивач просить задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 жовтня 2022 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Відповідачами надано відзив на позовну заяву, згідно змісту якого, з посиланням на практику суду касаційної інстанції зазначено, що господарська операція пов`язана не з фактом підписання договору, а з фактом руху активів платника податків та руху його капіталу; сам договір не є первинним обліковим документом для цілей бухгалтерського обліку.

Відповідачі наголошують, що з метою дослідження фактичного виконання господарських операцій необхідно аналізувати умови договорів позивача з контрагентом, а також досліджувати всі первинні бухгалтерські документи.

Щодо позовних вимог зобов`язального характеру, відповідачі наголошують, що вони є дискреційними.

Позивачем надано відповідь на відзиви, згідно змісту якої Товариство з обмеженою відповідальністю «ГОРМІС АГРО» на задоволенні позову наполягало.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 10.04.2025 року прийнято до розгляду позовну заяву, відкрито провадження в адміністративній справі. Справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 02.06.2025 року позовну заяву залишено без руху. Встановлено строк для усунення виявлених недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з наступного дня після отримання копії цієї ухвали шляхом надання: позовної заяви із зазначенням: місцезнаходження Позивача, а також, вірне найменування Позивача із доказами на підтвердження зазначеного факту або заяву відповідно до ст. 48 КАСУ.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 09.06.2025 року продовжено розгляд справи.

Також ухвалою від 09.06.2025 року замінено позивача на правонаступника.

Розглянувши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ГОРМІС АГРО», Ідентифікаційний код: 40445458, зареєстроване за адресою: 01004, м. Київ, вул. Дарвіна, буд. 3, нежиле приміщення 2А.

1 квітня 2021 року Товариством з обмеженою відповідальністю «ГОРМІС АГРО» укладено договір №01/04/2021-82 від 01.04.2021 року з ТОВ «КОРОСТЕНЬ-АГРО» () на поставку товару, зокрема згідно специфікації №0000042 від 30.04.2021 до договору узгоджено поставку сої врожаю 2020 року очищеної, каліброваної, фасованої в біг беги у кількості 77,92 тон вартістю 1 558 400,03 грн.

На виконання умов договору підприємством здійснено постачання сої очищеної, каліброваної, фасованої в біг беги врожаю 2020 року у кількості 77,92 тон на суму 1 558 400,03 грн. згідно видаткової накладної № 42 від 30.04.2021. Постачання здійснено зі складу зберігання, розташованого за адресою: Рівненська обл., Гощанський район, смт. Гоща, вул. Шевченка 77 на умовах самовивозу товару зі складу постачальника відповідно до пункту 1 специфікації до договору.

Оплату за товар на дату подання повідомлення покупцем здійснено згідно платіжного доручення №57478 від 02.06.2021 в сумі 717 000,00 грн

На підставі факту здійснення постачання товару покупцеві ТОВ «КОРОСТЕНЬ-АГРО» відповідно до вимог п. 201.10 ст. 201 ПКУ підприємством складено податкову накладну на дату першої події в операції постачання сої №28 від 30.04.2021 на суму 1 558 400,03 грн. у т. ч. ПДВ 191 382,46 грн., яку відправлено на реєстрацію в ЄРПН. Датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товару згідно договору №01/04/2021-82 від 01.04.2021 року у відповідності до вимог п. 187.1 ст. 187 ПКУ є дата відвантаження товару, як така що сталася раніше. Базу оподаткування операцій з постачання товару визначено виходячи з договірної вартості товару з урахуванням загальнодержавних податків та зборів згідно п.188.1 ст.188 ПКУ.

Збір сої врожаю 2020 року, вирощеної підприємством, здійснено підрядником ТОВ «Івенрайс» (код 40816031) згідно укладеного договору підряду на виконання сільськогосподарських робіт №31/03/20-39 від 11.04.2020 та оформлено актами здачі-прийняття робіт (надання послуг) №622 від 30.09.2020, №693 від 31.10.2020 та №813 від 30.11.2020.

Згідно договору про доробку сировини від 30.07.2020 №30/07/20-04 з ТОВ «Дейвест» (код 39430951) підприємством передано на доробку сою врожаю 2020 року у кількості 686,92 тон, яку доставлено перевізником ТОВ «Івенрайс» автомобільним транспортом з місць зберігання за адресою: м.Рівне, вул.Курчатова 62А. до складу виконавця за адресою: с. Франівка, Гощанський район, Рівненська обл. згідно товарно-транспортних накладних (ТТН): від 24.02.2021 №№ Е44521, Е44524, Е44533, Е44528, Е44544, Е44561, Е44563; від 25.02.2021 №№ Е44582, Е44583, Е44584, Е44594, Е44601, Е44602, Е44610, Е44614; від 26.02.2021 №№ Е44659, Е44661, Е44662, Е44663, Е44664, Е44679.

Після доробки підприємством отримано сою товарну врожаю 2020 року очищену, калібровану, фасовану в біг-беги у кількості 539,23 тон, у тому числі згідно актів на очищення, калібрування зерна ТОВ «Дейвест»: №63 від 28.02.2021 539,23 тон;. та відповідно акту виконаних робіт №10 від 28.02.2021 ,№19 від 31.03.2021.

Перевезення сої врожаю 2020 року фасованої в біг беги зі складу виконавця за адресою: с. Франівка, Гощанський район, Рівненська обл. до складу зберігання за адресою: смт. Гоща, Гощанський район, Рівненська обл.(п-во орендує дане приміщення в ТОВ «ТЕХНАГРО»,код 42888637) здійснено перевізником ТОВ «Івенрайс» автомобільним транспортом згідно ТТН: від 09.03.2021 №№ Е45113, Е45114, Е45115, Е45123, Е45126; від 15.03.2021 №№ Е45558, Е45559, Е45560, Е45568, Е45575, Е45577; від 16.03.2021 №№ Е45627, Е45628, Е45630, Е45631; від 17.03.2021 №№ Е45700, Е45701, Е45702, Е45707; від 19.03.2021 №№ Е45850, Е45855, Е45860, Е45870; від 20.03.2021 №№ Е45929, Е45933, Е45935, Е45938.

Дану продукцію у кількості 77,92 тон на суму 1 558 400,03 грн. згідно видаткової накладної №42 від 30.04.2021реалізовано ТОВ «КОРОСТЕНЬ-АГРО». Постачання здійснено зі складу зберігання, розташованого за адресою: Рівненська обл., Гощанський район, смт. Гоща, вул. Шевченка 77 на умовах самовивозу товару зі складу постачальника відповідно до пункту 1 специфікації до договору. Оплату за товар на дату подання повідомлення покупцем здійснено згідно платіжного доручення №57478 від 02.06.2021 в сумі 717 000,00 грн На підставі факту здійснення постачання товару покупцеві підприємством складено податкову накладну №28 від 30.04.2021 на дату першої події в операції постачання сої, яку відправлено на реєстрацію в ЄРПН.

Підприємством подано податкову звітність з податку на додану вартість за квітень 2021 року, згідно якої включено до складу податкових зобов`язань складена незареєстрована в ЄРПН податкова накладна № 28 від 30.04.2021 на підставі факту здійсненого постачання товару. Здійснені господарські операції у повному обсязі відображені підприємством у регістрах бухгалтерського обліку а також у фінансовій та податковій звітності.

Згідно отриманих квитанцій про реєстрацію податкової накладної від 20.05.2021 року (реєстраційний номер документів: ) податкову накладну № 28 від 30.04.2021 прийнято, реєстрація зупинена та зазначено що «ПН/РК відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, тобто «У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування».

Таким чином, контролюючим органом реєстрація податкової накладної зупинена та запропоновано платнику надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в податковій накладній для розгляду питання прийняття рішення про її реєстрацію.

З метою усунення підстав зупинення реєстрації податкової накладної та спростування ймовірності здійснення ризикових господарської операції у відповідності з критеріями ризиковості платника податку, згідно Постанови КМУ від 11.12.2019 року №1165, позивачем надано пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в податковій накладній, реєстрація якої зупинена. На підтвердження факту здійснення господарських операцій, на підставі яких складено податкову накладну, платником подані повідомлення про надання пояснень та копії документів щодо підтвердження інформації зазначеної в податковій накладній / розрахунку коригування реєстрація якої зупинена № 28 від 30.04.2021 в електронній формі зокрема: укладених договорів, виписок банку, первинних розрахункових документів на постачання продукції, придбання матеріалів, робіт, послуг, обробіток землі, посіву, внесення добрив, збору урожаю, приймання продукції елеватором, зберігання продукції на спеціалізованому складі (елеваторі), товарно-транспортних накладних, посвідчень про якість зерна та інших супровідних документів, а також статистичної звітності про посівні площі та збір урожаю за 2020 рік.

Надання відповідачеві вказаного переліку документів підтверджується повідомленнями про подання пояснень та копій документів щодо податкової накладної/розрахунків коригування, реєстрація якої зупинена.

За результатами розгляду поданих повідомлень про надання пояснень та копій документів комісією регіонального рівня контролюючого органу прийнято рішення про відмову в реєстрації в ЄРПН податкової накладної, зокрема рішення від 07.06.2022 року № 6904826/40445458 щодо ПН №28 від 30.04.2021

Зазначені спірні рішення контролюючого органу отримані позивачем в електронній формі засобами електронного зв`язку 07.06.2022 року.

Контролюючим органом прийнято рішення про відмову у реєстрації податкової накладної № 28 від 30.04.2021року в ЄРПН «у зв`язку з ненаданням платником податку копій документів», зокрема: «первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури / інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних». Усі зазначені спірні рішення прийняті за однією (аналогічною) підставою про ненаданням платником податку копій первинних документів.

Не погоджуючись з рішеннями комісії від 07.06.2022 року, у відповідності до вимог Податкового кодексу України, позивачем подано 17 червня 2022 року скарги до комісії ДПС центрального рівня про оскарження спірних рішень про відмову у реєстрації податкової накладної в ЄРПН.

За результатами розгляду поданих позивачем скарги комісією ДПС центрального рівня з питань розгляду скарг прийнято рішення від 29.06.2022 року № : 14907/40445458/2 згідно з якими скарга залишена без задоволення та рішення комісії ГУ ДПС у м. Києві про відмову в реєстрації ПН/РК в ЄРПН - без змін.

З приводу спірних правовідносин суд зазначає наступне.

Згідно з підпунктами а, б пункту 185.1 статті 185 ПК України об`єктом оподаткування є операції платників податку з, зокрема з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з безоплатної передачі та з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу у володіння та користування лізингоодержувачу/орендарю; постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу.

Пунктом 187.1 статті 187 ПК України встановлено, що датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні, незалежно від дати накладення електронного підпису.

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

У податковій накладній зазначаються в окремих рядках такі обов`язкові реквізити: а) порядковий номер податкової накладної; б) дата складання податкової накладної; в) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - продавця товарів/послуг; г) податковий номер платника податку (продавця та покупця). У разі постачання/ придбання філією (структурним підрозділом) товарів/послуг, яка фактично є від імені головного підприємства - платника податку стороною договору, у податковій накладній, крім податкового номера платника податку додатково зазначається числовий номер такої філії (структурного підрозділу); д) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - покупця (отримувача) товарів/послуг; е) опис (номенклатура) товарів/послуг та їх кількість, обсяг; є) ціна постачання без урахування податку; ж) ставка податку та відповідна сума податку в цифровому значенні; з) загальна сума коштів, що підлягають сплаті з урахуванням податку; і) код товару згідно з УКТ ЗЕД, для послуг - код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг; платники податків, крім випадків постачання підакцизних товарів та товарів, ввезених на митну територію України, мають право зазначати код товару згідно з УКТ ЗЕД або код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг неповністю, але не менше ніж чотири перших цифри відповідного коду; й) індивідуальний податковий номер.

Згідно з п. 201.10 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/ послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин. Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Пунктом 201.16 ст. 201 ПК України встановлено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

На виконання цієї норми постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Порядок № 1246, в редакції, чинній на час виникнення правовідносин).

Пунктом 12 Порядку № 1246 передбачено, що після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: - відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); - чинності кваліфікованого електронного підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; - реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; - дотримання вимог, установлених п. 192.1 ст. 192 та п. 201.10 ст. 201 Кодексу; - наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до п. 201.1 ст. 201 Кодексу; - наявності суми податку на додану вартість відповідно до п. 2001.3 і 2001.9 ст. 2001 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); - наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; - факту реєстрації / зупинення реєстрації / відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; - наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; - дотримання вимог Законів України Про електронні довірчі послуги, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених п. 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/ або розрахунку коригування (далі - квитанція). Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС.

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених п. 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/ або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття (п. 13 15 Порядку № 1246).

У разі зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування формується квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Така квитанція одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку.

На момент прийняття у встановленому порядку рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування щодо таких податкової накладної та/або розрахунку коригування проводяться перевірки, визначені п. 12 цього Порядку (крім абзацу десятого).

За результатами таких перевірок формується квитанція про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування, яка надсилається платнику податку разом з відповідним рішенням. Квитанція про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування, щодо яких прийнято рішення про їх реєстрацію, одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку (п. 16 18 Порядку № 1246).

За положенням п. 19 Порядку № 1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: - прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; - набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення); - неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Відповідно до п.п. 10 - 11 Зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації. У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1. номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2. критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3. пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

У додатку 1 до Порядку №1165 наведений перелік критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, до яких відносять (окрім іншого): п.8. у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Таким чином, аналіз пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податків свідчить про те, що для того, аби встановити наявність у платника податків такої ознаки, мають існувати визначені цим пунктом передумови, чого вимагає пункт 11 Порядку №1165.

Разом з цим у частині зазначення критерію ризиковості Відповідач 1 посилається лише на номер пункту та не конкретизує, про який саме ризик платника податку йдеться.

Крім того, у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної відсутня інформація, які саме документи слід було надати Позивачем до контролюючого органу для реєстрації податкової накладної, що фактично ставить платника податку у стан невизначеності у питанні документального спростування існуючих на думку Відповідача 1 ризиків.

Суд наголошує, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення податковим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків з зазначенням необхідності надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не довільно, на власний розсуд.

Вказана правова позиція відображена у постановах Верховного Суду від 20.01.2022 у справі №140/4162/21, від 28.06.2022 у справі №380/9411/21, від 29.06.2022 у справі №380/5383/21, від 16.09.2022 у справі №380/7736/21, від 27.04.2023 у справі №460/8040/20).

Породжуючись з аргументами позивача, суд зазначає, що здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Аналогічні висновки визначені Верховним Судом у постановах від 23 жовтня 2018 року по справі №822/1817/18, від 21 травня 2019 року по справі №0940/1240/18.

Відповідно до п. 4, 5 Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних /розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженому наказом Міністерства фінансів України 12.12.2019 № 520 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 13.12.2019 за № 1245/34216; надалі також - Порядок № 520, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі. Перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: - договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; - договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; - первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання- передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; - розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; - документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Згідно із пунктом 6 Порядку № 520 письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, Платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній / розрахунку коригування. Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних / розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні / розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)).

Відповідно до п. 9 та 11 Порядку № 520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до п. 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня. Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:- ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;- та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; - та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Як зазначалося вище, реєстрація перелічених податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Податковим органом у квитанції вказано: ПН складена та подана платником податку, який відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку..

У рішенні про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкової накладної від 07.06.2022 № 6904826/40445458 вказано: наданням платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства (первинні документи), крім того платнику встановлено п. 8 критеріїв ризиковості платника податку згідно з Додатком 1 до Порядку зупинення.

Разом з цим та як вже було зазначено вище, позивачем було надано до податкового органу первинні документи для підтвердження здійснення господарської операції по виконанню робіт згідно Договору №01/04/2021-82 від 01.04.2021 року в межах чинного законодавства і які відповідають вимогам ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», ст.ст. 44, 201 ПК України, п. 2.4 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України № 88 від 24.05.1995р., Постанови Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних».

Суд наголошує, що наведені обставини і перелічені документи свідчать про реальність господарської операції.

Таким чином суд вважає, що позивач надав відповідачу 1 достатні документи, які підтверджують, як правомірність походження товару, що є предметом податкової накладної № 28 від 30.04.2021.

Крім цього, враховуючи, що Відповідач 1 у спірному рішенні зазначив загальну, неконкретизовану та неоднозначну причину відмови у реєстрації податкових накладних, контролюючий орган прийняв невмотивоване рішення, оскільки його зміст не дає чіткого розуміння обставин, за яких було прийняте негативне для платника податків рішення.

Прийняття негативного для платника податків рішення без зазначення конкретни мотивів дає підстави для висновку про необхідність відновлення порушеного права Позивача шляхом скасування рішення про відмову в реєстрації податкової накладної.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 01.02.2023 року у справі № 2240/2900/18.

Отже, враховуючи відсутність посилань на конкретні порушення в документах Позивача; вказівки, які саме документи були не надані; та які саме порушення в документах унеможливлюють їх врахування, суд вважає, що вказані критерії в сукупності не можуть свідчити про обґрунтованість рішення щодо відмови у реєстрації податкової накладної.

Необхідно зазначити, що Відповідач недотримався принципу правової визначеності під час зупинення реєстрації податкової накладної, що призвело до необізнаності Позивача, як платника податків, щодо конкретного переліку необхідних документів та порушені, які мають вже надані документи, які він повинен був надати контролюючому органу, внаслідок чого Позивач не зміг належним чином виконати свої обов`язки щодо реєстрації податкової накладної.

Невиконання контролюючим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості рішення про зупинення реєстрації податкових накладних призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком і призводить до протиправності такого рішення.

Можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення контролюючим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Уживання контролюючим органом загального посилання на пункт 8 критеріїв ризиковості платника податку без зазначення конкретних документів, необхідних для реєстрації є неконкретизованим. Це призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком відповідно до критерію ризиковості платника податку, а не з будь-яких підстав на власний розсуд податкового органу.

Таким чином, зважаючи на практику Верховного Суду, зокрема постанову Верховного Суду від 01.12.2021 у справі № 600/1878/20-а, щодо застосування норм Порядку № 520 та Порядку № 1165, суд вважає, що вказані обставини в комплексному аналізі наявних доказів, що надавались для підтвердження правомірності рєстрації податкової накладної № 25, підтверджують висновки про те, що Позивач надав усі наявні та достатні документи, передбачені податковим законодавством, необхідні для реєстрації податкових накладних.

Натомість, контролюючий орган не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що надані Позивачем документи на підтвердження правомірності реєстрації податкових накладних в своїй сукупності підтверджують правомірність спірних рішень Відповідача.

Підпунктом 4.1.4 п. 4.1 ст.4 ПК України передбачає презумпцію правомірності рішень платника податків в разі, якщо норма закону чи іншого нормативно- правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу.

Також, п. 56.21. ст. 56 ПК України визначено, що у разі коли норма цього Кодексу чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі цього Кодексу, або коли норми різних законів чи різних нормативно-правових актів, або коли норми одного і того ж нормативно-правового акта суперечать між собою та припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу, рішення приймається на користь платника податків.

Наведена позиція підтверджена і практикою Європейського суду з прав людини, в Остаточному рішенні Європейського суду з прав людини від 14.10.2010 року у справі Щокін проти України (національними органами не було дотримано вимоги законодавства щодо застосування підходу, який був би найбільш сприятливим для заявника - платника податку).

Відповідно до ч. 1 ст. 6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Невід`ємною складовою принципу верховенства права є принцип правової визначеності (in dubio pro tributario). Принцип правової визначеності (певності) - загальний принцип права, який гарантує забезпечення легкості з`ясування змісту права і можливість скористатися цим правом у разі необхідності.

Відповідно до права на визначеність платник повинен розуміти й передбачати наслідки своїх дій, зокрема в разі уникнення податкових платежів. Продовженням цього підходу є принцип зрозумілих правил. Із цього випливає, що платник податків має розуміти норму права без надмірних зусиль.

До того ж платник податку повинен розуміти, чи зможе в конкретній ситуації діяти обачно під час ведення господарської діяльності. Отже, саме платник оцінює фактичну ситуацію і норми законодавства та бере на себе відповідальність за правильне їх застосування.

Таким чином, демократична держава має не тільки забезпечити певність щодо того, в який спосіб застосовувати норми закону, а й подбати, аби правові чи фактичні сумніви вирішувалися згідно із законодавством, а не на користь фіскального органу.

Конституційний Суд України у Рішенні від 22.09.2005 р. № 5-рп/2005 у справі про постійне користування земельними ділянками вказав, що із конституційних принципів рівності і справедливості випливає вимога визначеності, ясності і недвозначності правової норми, оскільки інше не може забезпечити її однакове застосування, не виключає необмеженості трактування у правозастосовній практиці і неминуче призводить до сваволі (абзац другий п. 5.4 п. 5 мотивувальної частини).

За приписами ч. 2 ст. 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини. Європейський суд з прав людини у справі Стіл та інші проти Сполученого Королівства Суд наголошує: Конвенція вимагає, щоб усе право, чи то писане, чи неписане, було достатньо чітким, щоб дозволити громадянинові, якщо виникне потреба з належною порадою, передбачати певною мірою за певних обставин наслідки, які може спричинити певна дія. Вислови законний та згідно з процедурою, встановленою законом, у пункті 1 ст. 5 зумовлюють не лише повне дотримання основних процесуальних норм внутрішньодержавного права, а й те, що будь-яке позбавлення свободи відповідає меті ст. 5 і не є свавільним (п. 54).

У справі Серков проти України, Європейським судом з прав людини порушення встановлено у зв`язку з тим, що, по-перше, відповідне національне законодавство не було чітким та узгодженим та, відповідно, не відповідало вимозі якості закону, що мало наслідком його суперечливе тлумачення Верховним Судом України, та, по-друге, незастосування судами, всупереч національному законодавству, підходу, який був би сприятливішим для заявника, коли у його справі законодавство припускало неоднозначне тлумачення.

У справі Корецький та інші проти України (Заява № 40269/02) від 03.04.2008, зокрема, в пп. 46-47 рішення ЄСПЛ дійшов такого висновку: навіть припускаючи, що положення закону було правильно розтлумачене судами та втручання базувалося на формальній підставі, закріпленій у національному законодавстві, Суд нагадує, що вислів передбачений законом у п. 2 ст. 11 конвенції не тільки вимагає, аби дія, яка оскаржується, була передбачена національним законодавством, а й також містить вимогу щодо якості закону.

Відповідно до позиції ЄСПЛ закон має бути доступний для конкретної особи і сформульований достатньо чітко для того, щоб вона могла передбачити в розумних межах, виходячи з обставин справи, ті наслідки, які може спричинити дія. Щоб положення національного закону відповідали цим вимогам, він має гарантувати засіб юридичного захисту від свавільного втручання органів державної влади у права, гарантовані конвенцією.

На підставі вказаного суд вважає за належне визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 07.06.2022 № 6904826/40445458 щодо податкової накладної № 28 від 30.04.2021.

Згідно з частиною четвертою статті 245 КАС України у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

Пленум Вищого адміністративного суду України в пункті 10.3 Постанови від 20.05.2013 №7 Про судове рішення в адміністративній справі зазначив, що суд може ухвалити постанову про зобов`язання відповідача прийняти рішення певного змісту, за винятком випадків, коли суб`єкт владних повноважень під час адміністративних процедур відповідно до закону приймає рішення на основі адміністративного розсуду.

Згідно з Рекомендацією Комітету Міністрів Ради Європи №R (80) 2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11.03.1980, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Згідно з пунктом 1.6 Методології проведення антикорупційної експертизи, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 24.04.2017 № 1395/5, дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акта.

Таким чином, дискреція - це елемент управлінської діяльності. Вона пов`язана з владними повноваженнями і їх носіями - органами державної влади та місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами. Дискрецію не можна ототожнювати тільки з формалізованими повноваженнями - вона характеризується відсутністю однозначного нормативного регулювання дій суб`єкта. Він не може ухилятися від реалізації своєї компетенції, але і не має права виходити за її межі.

Тобто дискреційні повноваження - це законодавчо встановлена компетенція владних суб`єктів, яка визначає ступінь самостійності її реалізації з урахуванням принципу верховенства права; ці повноваження полягають в застосуванні суб`єктами адміністративного розсуду при здійсненні дій і прийнятті рішень.

Отже, у разі відсутності у суб`єкта владних повноважень законодавчо закріпленого права адміністративного розсуду при вчиненні дій/прийнятті рішення, та встановленні у судовому порядку факту протиправної поведінки відповідача, зобов`язання судом суб`єкта владних повноважень прийняти рішення конкретного змісту не можна вважати втручанням у дискреційні повноваження, адже саме такий спосіб захисту порушеного права є найбільш ефективним та направлений на недопущення свавілля в органах влади.

Згідно з пунктами 19, 20 Порядку № 1246 накладна та/або розрахунок коригування реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:

- прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію

податкової накладної та/або розрахунку коригування;

- набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення);

- неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Внесення відомостей до Реєстру на підставі рішення суду, яке набрало законної сили, здійснюється з дотриманням вимог цього Порядку. При цьому, вимоги абзацу десятого пункту 12 цього Порядку не застосовуються до податкової накладної та/або розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в установленому порядку.

Датою внесення відомостей до Реєстру вважається день, зазначений в рішенні суду, або день набрання законної сили таким рішенням.

Таким чином, у день набрання законної сили рішенням суду про реєстрацію податкової накладної в Реєстрі Державною податковою службою України вчиняються відповідні дії по реєстрації, при цьому датою реєстрації є день набрання законної сили рішенням суду, якщо у судовому рішенні не зазначена інша дата. Отже, суд може зазначити у судовому рішенні конкретну дату, яку контролюючому органу необхідно відобразити в якості дати реєстрації податкової накладної в Реєстрі. Такий підхід узгоджується з практикою Європейського Суду з прав людини.

Керуючись визначеним суд вважає за належне зобов`язати ДПС України здійснити (вчинити) дії щодо реєстрації податкової накладної № 28 від 30.04.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних днем подання вказаної податкової накладної.

При цьому суд вважає, що зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати податкові накладні не є втручанням в повноваження відповідача 2 так як реєстрація податкових накладних є єдиним законним варіантом поведінки, обумовленим вище зазначеним висновкам суду.

Ч.1 ст.77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Згідно із ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Отже, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду доказів, які спростовували б доводи позивача, а відтак, не довів правомірності своїх дій, а тому заявлені позивачем вимоги є такими, що підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи задоволення позову, суд доходить до висновку про стягнення на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача 1, як такого, що допустив порушення прав, судових витрат зі сплати судового збору у розмірі 2481,00 грн.

Керуючись ст. 2, 77, 78, 94, 139, 241-246, 257-258, 262 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ГОРМІС АГРО» (Ідентифікаційний код: 40445458, 01004, м. Київ, вул. Дарвіна, буд. 3, нежиле приміщення 2А) до Державної податкової служби України Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, - задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 07.06.2022 № 6904826/40445458 щодо податкової накладної № 28 від 30.04.2021.

Зобов`язати Державну податкову службу України здійснити (вчинити) дії щодо реєстрації податкової накладної № 28 від 30.04.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних днем подання вказаної податкової накладної.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Київській області (44116011, м. Київ, вул. Шолуденка, буд. 33/19) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ГОРМІС АГРО» (Ідентифікаційний код: 40445458, 01004, м. Київ, вул. Дарвіна, буд. 3, нежиле приміщення 2А) судові витрати зі сплати судового збору в сумі 2481 грн. (дві тисячі чотириста вісімдесят одна гривня 00 коп.).

Апеляційна скарга подається до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.О. Галатіна