Справа № 640/37113/21
Суддя: Маковська Олена Володимирівна
Дата ухвалення: 2025-06-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Маковської О.В., розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «ІСТ ЕНЕРДЖИ» до Головного управління ДПС у місті Києві та Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,-
До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «ІСТ ЕНЕРДЖИ» до Головного управління ДПС у місті Києві та Державної податкової служби України, в якій позивач просить:
-стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ІСТ ЕНЕРДЖИ» за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у м. Києві - правонаступник Головне управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремлений підрозділ ДПС (код ЄДРПОУ ВП: 44116011), судові витрати за сплату судового збору в загальному розмірі 13 620 грн. та інші судові витрати;
-стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ІСТ ЕНЕРДЖИ» за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України судові витрати за сплату судового збору в загальному розмірі 4 540,00 грн. та інші судові витрати.
Позовні вимоги обгрунтовано тим, що позивачем складена та подана на реєстрацію податки накладна №4 від 02.10.2020, реєстрація якої зупинена на підставі п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК, для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію відмову реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування кількісних і вартісних показників податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних. Позивач зазначає, що однією з причин зупинення реєстрації податкової накладної № 4 від 02.10.2020 є неприйняття таблиці даних платника податку на додану вартість. ТОВ «ІСТ ЕНЕРДЖИ» 29.10.2021. Також позивач вважає протиправною бездіяльність відповідача щодо не розгляду Заяви (Клопотання) про поновлення (продовження) строку на подання скарги та Скарги. Вказані дії та бездіяльність відповідачів, на думку позивача, порушують його право на фактичну реєстрацію таких податкових накладних, що стало підставою для звернення до суду з даним позовом.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24.12.2021 відкрито провадження у даній справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
В подальшому, 03.02.2025, на виконання положень п.2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України від 13.12.2020 №2825-ІХ Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду, дана справа надійшла до Дніпропетровського окружного адміністративного суду для продовження розгляду та згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу передано для розгляду судді Маковській О.В.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.02.2025 прийнято справу до провадження судді Маковської О.В.
02.04.2025 від Головного управління ДПС у місті Києві надійшло клопотання щодо зобов`язання позивача уточнити позовні вимоги.
02.04.2025 від Головного управління ДПС у місті Києві надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.
08.04.2025 від Товариства з обмеженою відповідальністю «ІСТ ЕНЕРДЖИ» надійшло заперечення проти клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі факти, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини та надав їм правову оцінку.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ТОВ «ІСТ ЕНЕРДЖИ» зареєстровано 17.12.2015, як юридична особа, є платником податку на додану вартість. Основним видом економічної діяльності є 43.22 Монтаж водопровідних мереж, систем опалення та кондиціонування.
02.10.2020 ТОВ «МЕГАПОЛІСЖИТЛОБУД» на користь ТОВ «ІСТ ЕНЕРДЖИ» здійснена передоплата за Договором №01-200820 у розмірі 1 900 000 грн., в тому числі ПДВ у розмірі 316 666,67 грн.
ТОВ «ІСТ ЕНЕРДЖИ» складена та направлена на реєстрацію податкова накладна №4 від 02.10.2020 у розмірі 1 900 000 грн., в тому числі ПДВ у розмірі 316 666.67 грн., реєстрація якої зупинена (квитанція від 26.10.2020) відповідно до п.201.16 ст. 201 Податкового кодексу України у зв`язку з тим, що коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 43.22, відсутні в таблиці лани платника податку на додану вартість як товари/послуги, що на постійній основі постачають (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу-придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п. 1 Критеріям ризиковості здійснення операцій. Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК, для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію відмову реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування кількісних і вартісних показників податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.
ТОВ «ІСТ ЕНЕРДЖИ» 29.10.2021 засобами поштового зв`язку до ГУ ДПС у м. Києві подана таблиця даних платника податків на додану вартість та пояснення №29-10-2021/2 від 29.10.2021 до таблиці з копіями необхідних документів.
29.10.2021 та 30.10.2021 ТОВ «ІСТ ЕНЕРДЖИ» через програму «Соната» направлено таблицю даних платника податків на додану вартість та пояснення №29-10-2021 від 29.10.2021 до таблиці з додатками.
У відповідь ТОВ «ІСТ ЕНЕРДЖИ» отримало квитанції №1, згідно з якими «ДОКУМЕНТ НЕ ПРИЙНЯТО».
01.11.2021 ТОВ «ІСТ ЕНЕРДЖИ» вдруге подано таблицю даних платника податку на додану вартість. У відповідь ТОВ «ІСТ ЕНЕРДЖИ» отримало квитанцію №2, згідно якої «ДОКУМЕНТ ПРИЙНЯТО».
Рішенням ДПС м. Києва щодо врахування/неврахування таблиці даних платника податків на додану вартість №3326516/40182171 від 04.11.2021, таблицю даних платника було невраховано у зв?язку з наступним: «Повідомлення до податкових накладних з кодом 43.22 реєстрацію яких зупинено не подавались. Документи, що подані до таблиці, не розкривають сутність операцій, за результатами яких виписані податкові накладні з кодом 43.22 реєстрація яких зупинена».

Також, 29.10.2021 через засоби поштового зв`язку до ГУ ДПС у м.Києві ТОВ «ІСТ ЕНЕРДЖИ» подано пояснення №29-10-2021/1 від 29.10.2021 та копії документів, з метою реєстрації податкової накладної №4 від 02.10.2020. Крім того, 29.10.2021 ТОВ «ІСТ ЕНЕРДЖИ» через програму «Соната» направлено Повідомлення №1 про подання пояснення №29-10-2021/1 від 29.10.2021 копій документів щодо податкової накладної/розрахунків коригування, реєстрацію якої зупинено, а саме: щодо податкової накладної №4 від 02.10.2020.

У відповідь ТОВ «ІСТ ЕНЕРДЖИ» отримало квитанцію №2, згідно якої повідомлення від 29.10.2021 №1 щодо надання пояснення та копій документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних НЕ ПРИНЯТО ДО РОЗГЛЯДУ.

09.11.2021 ТОВ «ІСТ ЕНЕРДЖИ» подано Заяву (Клопотання) №09-11-2021/1 від 09.11.2021 про поновлення (продовження) строку на подання скарги на Рішення про зупинення реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних за квитанцією від 26.10.2020 в ЄРПН зареєстровано за № та на Рішення про неприйняття Повідомлення від 29.10.2021 №1 щодо надання пояснення та копій документів для реєстрації в ЄРПН податкової накладної №4 від 02.10.2020 за квитанцією №2 разом зі Скаргою №09-11-2021/2 від 09.11.2021 на Рішення про зупинення реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних за квитанцією від 26.10.2020 та на Рішення про неприйняття Повідомлення від 29.10.2021 №1 щодо надання пояснення та копій документів для реєстрації в ЄРПН податкової накладної №4 від 02.10.2020 за квитанцією №2.

На дату подання позовної заяви, матеріали справи не містять будь-яких доказів направлення на адресу ТОВ «ІСТ ЕНЕРДЖИ» відповіді від Головного управління ДПС України щодо результатів розгляду Заяви (Клопотання) №09-11-2021/1 від 09.11.2021 про поновлення (продовження) строку на подання скарги та Скарги №09-11-2021/2 від 09.11.2021.

Вважаючи такі рішення та бездіяльність відповідачів протиправною, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Порядок адміністрування податку на додану вартість врегульовано розділом V Податкового кодексу України (далі - ПК України).

Згідно з пунктом 185.1 статті 185 ПК України об`єктом оподаткування є операції платників податку зокрема з:

а) постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу в користування лізингоотримувачу/орендарю;

б) постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу.

Датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг згідно з пунктом 187.1 статті 187 ПК України вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню;

б) дата відвантаження товарів.

Згідно з пунктом 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс) (пункт 201.7 статі 201 ПК України).

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Згідно з пунктом 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до цієї норми Кабінет Міністрів України прийняв постанову «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» від 11.12.2019 №1165, якою затверджено:

Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних;

Порядок розгляду скарги щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість, про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до пунктів 5, 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, який склав та/або подав податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (крім розрахунку коригування, складеного відповідно до вимог підпунктів б і в підпункту 97.4 пункту 97 підрозділу 2 розділу ХХ Перехідні положення Кодексу).

Відповідно до пункту 10 Порядку у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

Відповідно до пункту 11 Порядку у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:

1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування;

2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;

3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів відповідно до Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Мінфіну від 12.12.2019 №520.

Так, відповідно до отриманих позивачем квитанцій, реєстрація спірних накладних зупинена у зв`язку із її відповідністю пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.

Суд зазначає, що Критерії ризиковості платника податку на додану вартість є Додатком №3 до Порядку №1165.

Відповідно до пункту 1 Критерію, обсяг постачання товару/послуги згідно з кодом УКТЗЕД/Державного класифікатора продукції та послуг/умовним кодом такого товару, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування (зокрема обсягом постачання за операціями з вивезення за межі митної території України товарів, до яких застосовується режим експортного забезпечення відповідно до вимог статті 19-2 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність», зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі за відсутності такого товару/послуги згідно з кодом УКТЗЕД/Державного класифікатора продукції та послуг/умовного коду товару у врахованій таблиці даних платника податку.

На підставі підпункту 62.1.2. пункту 62.1. статті 62 ПК України податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

Згідно з пунктом 71.1. статті 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Відповідно до пунктів 74.1., 74.3. статті 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами.

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Згідно з пунктом 2 Порядку №117 у цьому Порядку терміни вживаються у такому значенні:

моніторинг - сукупність заходів та методів роботи контролюючих органів, що виявляє за результатами проведення аналізу наявної інформації в інформаційних ресурсах ДФС та/або за результатами проведення обробки та аналізу податкової інформації об`єктивні ознаки наявності ризиків порушення норм податкового законодавства;

критерій оцінки ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник моніторингу, що характеризує ризик;

ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складання та надання податкової накладної / розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту "а"/"б" пункту 185.1 статті 185, підпункту "а"/"б" пункту 187.1 статті 187, абзацу 1 пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено у такій податковій накладній / розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Здійснюючи моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням ПК України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг дані про які зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку.

Дії контролюючого органу щодо зупинення реєстрації податкових накладних, незалежно від джерела її отримання (чи то отриманої внаслідок проведення податкової перевірки, чи то за результатами засідання Комісії ГУ ДФС), є службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку передбаченому ПК України та нормативно-правових актів, прийнятих на виконання вимог цього Кодексу. Способом здійснення таких дій є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів.

Обов`язковою ознакою дій/бездіяльності/рішень суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер, натомість рішення яке впливає на права позивача є саме рішення про відмову в реєстрації податкової накладної, а не реєстраційні дій податкового органу щодо зупинення реєстрації податкової накладної.

Отже, дії відповідача щодо зупинення реєстрації податкових накладних були вчинені відповідачем-1 у межах та у спосіб, визначений законом, оскільки до повноважень податкового органу віднесено моніторинг та перевірка таких податкових накладних на предмет ризиковості, а відтак у задоволенні позову в цій частині слід відмовити.

Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН затверджено наказом Мінфіну від 12.12.2019 №520 (далі Порядок №520).

У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН (п. 4 Порядку №520).

Згідно з п. 6 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, зазначені у п. 5 Порядку №520, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування.

Отже, відповідно до зазначених норм, платник податків, реєстрацію податкової накладної якого було зупинено, має право подати повідомлення та додаткові документи для розблокування реєстрації податкової накладної протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній / розрахунку коригування.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем відповідний строк пропущено.

Оскільки, ТОВ «ІСТ ЕНЕРДЖИ» подало пояснення №29-10-2021/1 від 29.10.2021 та копії документів з метою реєстрації податкової накладної №4 від 02.10.2020 поза межами строку 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, то позивачу правомірно було надіслано квитанцію №2 від 29.10.2021 та правомірно не було прийнято до розгляду повідомлення щодо надання пояснення та копій документів.

Водночас, суд зазначає, що системний аналіз приписів Порядку №520 свідчить про те, що платник податків має право протягом 365 днів подати до контролюючого органу письмові пояснення щодо податкової накладної реєстрацію якої зупинено, а не подання таких пояснень є підставою для прийняття рішення про відмову в реєстрації такої податкової накладної. Проте, у даній справі позивачем не оскаржено бездіяльність щодо не прийняття рішення про відмову в реєстрації такої податкової накладної контролюючим органом.

В адміністративному або судовому порядку може бути оскаржено рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН (п. 12 Порядку №520).

Відповідно до висновків Верхового Суду від 19.10.2022 у справі №360/2463/20, від 27.10.2022 у справі №360/3253/20, від 19.10.2022 у справі №360/2463/20, від 17.05.2023 у справі №140/14282/20, від 28.04.2023 у справі №640/24227/19, від 23.09.2022 у справі №826/13213/18, від 25.11.2022 у справі №320/3484/21, у постанові від 18.03.2021 у справі №520/984/19 у разі встановлення протиправності рішення відповідача щодо відмови реєстрації спірної податкової накладної вимога позивача про зобов`язання ДПС України зареєструвати податкову накладну є похідною позовною вимогою.

Таким чином, позовна вимога про зобов`язання ДПС України зареєструвати податкову накладну підлягає задоволенню лише у разі встановлення протиправності рішення відповідача щодо відмови реєстрації спірної податкової накладної.

Отже позовна вимога щодо зобов`язання зареєструвати податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних є похідною від визнання протиправними дій щодо зупинення реєстрації та неприйняття повідомлення щодо надання пояснення та копій документів, а відтак не підлягає задоволенню, з огляду на висновок суду щодо відмови у задоволенні позову в частині визнання протиправними дій.

Щодо бездіяльності Державної податкової служби України, що полягає у не розгляді скарги №09-11/2021-2 від 09.11.2021 на рішення Головного управління Державної податкової служби у м. Києві оформленого квитанцією №2 від 29.10.2021 про неприйняття до розгляду повідомлення «ІСТ ЕНЕРДЖИ» від 29.10.2021 №1 про надання пояснення та копій документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної №4 від 02.01.2020 в сумі 1 900 000,00 грн., в тому числі ПДВ - 316 666,67 грн. суд зазначає наступне.

Рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку (п. 56.1 ст. 56 ПКУ) .

У разі коли платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов`язання або прийняв будь-яке інше рішення, що суперечить законодавству або виходить за межі повноважень контролюючого органу, встановлених ПКУ або іншими законами України, він має право звернутися до контролюючого органу вищого рівня із скаргою про перегляд цього рішення (п. 56.2 ст. 56 ПКУ).

При цьому, суд зазначає, що відповідно до пункту 13 Порядку №520, рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Тобто, чинним законодавством України передбачена можливість оскарження рішення про відмову у реєстрації податкової накладної, проте, не передбачено можливості оскарження рішення про зупинення реєстрації податкової накладної або неприйняття повідомлення про надання пояснень та додаткових документів для розблокування реєстрації податкової накладної.

Проте, суд зазначає про обов`язок ДПС України розглянути скаргу та прийняти рішення за результатом її розгляду. Зазначені обставини свідчать про те, що не прийняття рішення ДПС України порушує принцип правової визначеності.

Враховуючи викладене, суд доходить висновку про наявність протиправної бездіяльності з боку ДПС України в частині не прийняття рішення, а тому суд вважає за необхідне вийти за межі позовних вимог та зобов`язати ДПС України прийняти рішення за результатом розгляду скарги ТОВ «ІСТ ЕНЕРДЖИ».

Щодо позовних вимог стосовно визнання протиправним та скасування рішення комісії Головного управління ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про неврахування Таблиці даних платника податку на додану вартість, суд зазначає таке.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає ПК України.

Відповідно до підпункту 16.1.2,16.1.3 пункт 16.1 статті 16 ПК України платник податків зобов`язаний вести в установленому порядку облік доходів і витрат, складати звітність, що стосується обчислення і сплати податків та зборів, подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів визначає «Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», затверджений постановою Кабінету Міністрів України (далі КМУ) від 11.12.2019 №1165 (далі - Порядок №1165).

За визначенням, наведеним у пункті 2 вказаного Порядку №1165, таблиця даних платника податку це зведена інформація, що подається платником податку до контролюючого органу, щодо кодів видів економічної діяльності платника податку згідно з Класифікатором видів економічної діяльності, кодів товарів згідно з УКТЗЕД та/або кодів послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України.

Пунктами 12-16 Порядку №1165 встановлено, що платник податку має право подати до ДПС таблицю даних платника податку за встановленою формою.

У таблиці даних платника податку зазначаються: види економічної діяльності відповідно до КВЕД; коди товарів згідно з УКТЗЕД, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України; коди послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України.

Таблиця даних платника податку подається з поясненням, в якому зазначається вид діяльності, з посиланням на податкову та іншу звітність платника податку.

Таблиця даних платника податку з поясненнями розглядається комісією регіонального рівня протягом п`яти робочих днів після її отримання.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про врахування або неврахування таблиці даних платника податку, яке надсилається платнику податку в електронний кабінет технічними засобами електронних комунікацій в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу, Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги».

При цьому, згідно з п.17 Порядку №1165 у рішенні про неврахування таблиці даних платника податку в обов`язковому порядку зазначається причина такого неврахування. У разі прийняття рішення про неврахування таблиці даних платника у відповідних полях рішення зазначається детальна інформація, що стала підставою для неврахування таблиці даних платник податку, а саме: тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/ДКПП/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до п.18 Порядку №1165 таблиця даних платника податку враховується ДПС в автоматичному режимі у разі, коли:

-така таблиця подається платниками податку - сільськогосподарськими товаровиробниками, включеними до Реєстру отримувачів бюджетної дотації відповідно до Закону України «Про державну підтримку сільського господарства України», та/або сільськогосподарськими товаровиробниками, які на 31 грудня 2016 р. застосовували спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 Кодексу (у редакції, що діяла на 31 грудня 2016 р.) та мають у власності (право власності/користування) та/або на умовах оренди земельні ділянки, загальна площа яких становить не менш як 200 гектарів включно станом на 1 січня та які відображені в податковій звітності до 20 лютого поточного року (до 20 лютого поточного року враховується наявність таких ділянок за звітний період попереднього року), та у поданій таблиці даних платника податку зазначаються відомості про постачання (виготовлення) таких груп товарів за кодами згідно з УКТЗЕД, як живі тварини (код згідно з УКТЗЕД 01); риба і ракоподібні, молюски та інші водяні безхребетні (код згідно з УКТЗЕД 03); молоко та молочні продукти; яйця птиці; натуральний мед; їстівні продукти тваринного походження, в іншому місці не зазначені (код згідно з УКТЗЕД 04); овочі та деякі їстівні коренеплоди і бульби (код згідно з УКТЗЕД 07); їстівні плоди та горіхи; шкірки цитрусових або динь (код згідно з УКТЗЕД 08); зернові культури (код згідно з УКТЗЕД 10); насіння і плоди олійних рослин; інше насіння, плоди та зерна; технічні або лікарські рослини; солома і фураж (код згідно з УКТЗЕД 12);

-зазначена таблиця подається платниками податку, в яких значення показників D та P, розрахованих у порядку, встановленому пунктом 3 цього Порядку, мають такі розміри: D >0,02, P.

Абзацом 1 пункту 19 Порядку №1165 передбачено, що Комісії контролюючих органів приймають рішення про неврахування таблиці даних платника податку, яку враховано, зокрема, в автоматичному режимі, що надсилається платнику податку в порядку, визначеному статтею 42 Кодексу, якщо:

-стосовно платника податку прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку, визначених у пунктах 1-5 додатка 1;

-до контролюючого органу надійшла податкова інформація щодо невідповідності інформації, зазначеної в таблиці даних платника податку, видам економічної діяльності відповідно до Класифікатора видів економічної діяльності, кодам товарів згідно з УКТЗЕД та/або кодам послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України, яка свідчить про надання платником податку недостовірної інформації в таблиці даних платника податку.

Згідно з абз.2 п.19 Порядку №1165 у рішенні про неврахування таблиці даних платника, у відповідних полях рішення зазначається детальна інформація, що стала підставою для неврахування таблиці даних платника податку, а саме: тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/ДКПП/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Пунктом 20 Порядку №1165 встановлено, що у разі якщо таблиця даних платника податку врахована відповідно до пункту 18 цього Порядку, після прийняття комісією контролюючого органу рішення про неврахування таблиці даних платника податку така таблиця підлягає розгляду відповідно до пункту 15 цього Порядку.

Відповідно до п.22 Порядку №1165 таблиця даних платника податку враховується у разі надходження до контролюючого органу рішення суду про скасування рішення про неврахування таблиці даних платника податку, яке набрало законної сили.

Згідно з п.23 Порядку №1165 таблиця даних платника податку подається платником податку в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні довірчі послуги», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Аналізуючи наведені норми, суд зазначає, що рішення про неврахування таблиці даних платника податку в обов`язковому порядку повинно містити чітку підставу для такого неврахування із зазначенням у відповідних полях рішення детальної інформації, що стала підставою для неврахування таблиці даних платник податку, а саме: типу операції (придбання/постачання), періоду здійснення господарської операції, коду згідно з УКТЗЕД/ДКПП/умовним кодом товару, податкового номеру платника податку, задіяного в ризиковій операції, дати включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Так, на виконання приписів п.14 Порядку №1165, позивачем 01.11.2021 подано таблицю даних платника податку на додану вартість. У відповідь ТОВ «ІСТ ЕНЕРДЖИ» отримало квитанцію №2, згідно якої «ДОКУМЕНТ ПРИЙНЯТО».

Рішенням ДПС м. Києва щодо врахування/неврахування таблиці даних платника податків на додану вартість №3326516/40182171 від 04.11.2021 таблицю даних платника подано було невраховано у зв?язку з наступним: Повідомлення до податкових накладних з коді 43.22 реєстрацію яких зупинено не подавались. Документи, що подані до таблиці, не розкривають сутність операцій, за результатами яких виписані податкові накладні з кодом 43.22 реєстрація яких зупинена.

У Таблиці даних платника податку на додану вартість та у поясненнях до неї з додатками позивачем було зазначено актуальну інформацію господарську діяльність.

Разом з тим, в поясненнях позивачем, зокрема, було зазначено, що протягом останніх 12 календарних місяців здійснювались господарські операції з придбання робіт, згідно кодів 43.22, що підтверджується фінансово-господарськими і первинними документами, відображено у бухгалтерському обліку та фінансовій звітності.

Отже позивач виконав покладений на нього обов`язок та обґрунтував необхідність та підстави визначення кодів УТЗЕД, заявлені в поданій таблиці даних.

Тому, доводи відповідача-1 вказані в оскаржуваному рішенні, про відсутність УКТЗЕД 43.22 по придбанню в ЄРПН протягом останніх 12 календарних місяців є безпідставними.

Рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення для його прийняття. При цьому, мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб тощо.

При цьому суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

Прийняття рішення, вчинення (не вчинення) дії вимагає від суб`єкта владних повноважень діяти добросовісно, тобто з щирим наміром щодо реалізації владних повноважень та досягнення поставлених цілей і справедливих результатів, з відданістю визначеним законом меті та завданням діяльності, передбачувано, без корисливих прагнень досягти персональної вигоди, привілеїв або переваг через прийняття рішення та вчинення дії.

Таким чином, висновки та рішення суб`єкта владних повноважень можуть ґрунтуватися виключно на належних, достатніх, а також тих доказах, які одержані з дотриманням закону.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 20.04.2023 у справі №380/4746/22.

Так, якщо контролюючий орган і вважав, що є обставини, які унеможливлювали врахування Таблиці даних платника податків, поданої позивачем, то відповідні обставини повинні бути чітко зазначені у рішенні про її неврахування, що у вказаному випадку зроблено не було.

Суд зазначає, що рішення контролюючого органу повинне відповідати критеріям чіткості та зрозумілості акта індивідуальної дії та не породжувати його неоднозначного трактування, що в свою чергу впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку платником податків виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень.

Зазначені висновки неодноразово викладалися Верховним Судом, зокрема, у постанові від 09.07.2019 у справі №140/2093/18.

У свою чергу невиконання контролюючим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності, що узгоджується із правовими висновками, викладеними у постановах Верховного Суду від 23.10.2018 у справі №822/1817/18 та від 20.08.2019 у справі №2540/3009/18.

Ані в рішенні, ані у відзиві відповідачем-1 не зазначено належних, об`єктивних та вмотивованих причин неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість.

Оскаржуване рішення податкового органу не відповідає наведеним вимогам щодо обґрунтованості, чіткості та зрозумілості, наведені у ньому обставини не доведені належними та допустимими доказами, наведене обґрунтування породжує неоднозначне трактування та сприйняття, що додає ознак для кваліфікації цього рішення як юридично дефектного документу.

За вказаних обставин у сукупності, суд доходить висновку, що правомірність оскаржуваного рішення щодо неврахування Таблиці даних платника ПДВ, прийнятого контролюючим органом щодо позивача, відповідачем-1 не доведена, відтак, оскаржуване рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві №3326516/40182171 від 04.11.2021 про неврахування Таблиці даних платника податку на додану вартість є протиправним та підлягає скасуванню, а позовні вимоги в цій частині задоволенню.

Відповідно до п.22 Порядку №1165 таблиця даних платника податку враховується у разі надходження до контролюючого органу рішення суду про скасування рішення про неврахування таблиці даних платника податку, яке набрало законної сили.

Отже, подання до податкового органу судового рішення про скасування рішення про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість тягне за собою врахування податковим органом таблиці даних платника податку.

Таким чином, позовні вимоги в частині зобов`язати відповідача-1 врахувати таблиці даних платника податків підлягають задоволенню.

Натомість позовні вимоги щодо визнання протиправним та скасування рішення Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, оформлені квитанцією №1 від 29.10.2021 та квитанцією №2 від 01.11.2021 про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю «ІСТ ЕНЕРДЖИ» зареєстровану у контролюючому органі 29.10.2021 та 01.11.2021 не підлягають задоволенню, оскільки порядком розгляду скарги щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість, про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, який затверджено Постановою №1165, передбачено можливість оскаржувати лише рішення комісії регіонального рівня про неврахування таблиці даних.

Відповідно до ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Із заявлених позовних вимог, на підставі системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд доходить висновку про часткове задоволення позовних вимог.

На підставі ч. 3 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати розподіляються пропорційно до задоволених вимог позивача.

Позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору в розмірі 18 160,00 грн, що документально підтверджується платіжними дорученнями №845 від 09.12.2021.

Втім позивач у цій справі звернувся з позовом, в якому фактично заявлено вісім вимог немайнового характеру.

Отже, оскільки позовну заяву задоволено частково, сплачений судовий збір підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів у розмірі пропорційному до задоволених позовних вимог, а саме: з Головного управління ДПС у м. Києві у сумі 3405,00 грн., та з ДПС України - у сумі 3405,00 грн.

Керуючись ст. ст.77, 90, 139, 241-246, 250, 257 - 262 Кодексу адміністративного судочинства України, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ІСТ ЕНЕРДЖИ» до Головного управління ДПС у місті Києві та Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії - задовольнити частково.

Визнати протиправною бездіяльність Державної податкової служби України, що полягає у не розгляді скарги ТОВ «ІСТ ЕНЕРДЖИ» №09-11/2021-2 від 09.11.2021 на рішення Головного управління Державної податкової служби у м.Києві оформленого квитанцією №2 від 29.10.2021 про неприйняття до розгляду повідомлення «ІСТ ЕНЕРДЖИ» від 29.10.2021 №1 щодо надання пояснення та копій документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної №4 від 02.01.2020.

Зобов`язати Державної податкової служби України розглянути скаргу ТОВ «ІСТ ЕНЕРДЖИ» №09-11/2021-2 від 09.11.2021 та прийняти відповідне рішення за результатами її розгляду.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Державної податкової служби у м. Києві (код ЄДРПОУ ВП 44116011) Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 04.11.2021 №3326516/40182171 про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю ІСТ ЕНЕРДЖИ».

Зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у м. Києві (код ЄДРПОУ ВП 44116011) зареєструвати таблицю даних платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю «ІСТ ЕНЕРДЖИ».

В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ІСТ ЕНЕРДЖИ» за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у м. Києві (код ЄДРПОУ ВП 44116011) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 3405,00 грн.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ІСТ ЕНЕРДЖИ» за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 3405,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України шляхом подання апеляційної скарги до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Суддя О.В. Маковська