Справа № 620/8477/24
Суддя: Карпушова Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2025-06-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 620/8477/24 Суддя (судді) першої інстанції: Лариса ЖИТНЯК
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 червня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Карпушової О.В., суддів: Епель О.В., Файдюка В.В., секретар судового засідання Євгейчук Ю.О., за участі представника позивача Марченка Р.Г., представника відповідача Мойсієнко Н.О., представника третьої особи-1 Кінебас О.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційні скарги Управління капітального будівництва Чернігівської міської ради, до якої приєдналося Товариство з обмеженою відповідальністю «УТБ-Інжиніринг», та Приватного підприємства «ЕНТЕР БУД» на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 15 листопада 2024 р. у справі за адміністративним позовом Управління капітального будівництва Чернігівської міської ради до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області, треті особи, без самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Приватне підприємство «ЕНТЕР БУД», Товариство з обмеженою відповідальністю «УТБ-Інжиніринг», про визнання протиправними дій та визнання протиправною, скасування вимоги,

В С Т А Н О В И В :

Рух справи.

13.06.2024 Управління капітального будівництва Чернігівської міської ради звернувся до суду з позовом до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області про визнання протиправною та скасування Вимоги щодо усунення виявлених ревізією порушень законодавства Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області від 14.05.2024 №262518-14/1720-2024 та визнання дій Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області щодо проведення ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Управління капітального будівництва Чернігівської міської ради за період з 01.04.2021 по 31.12.2023 незаконними та протиправними.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що спірний висновок відповідача підлягає скасуванню, оскільки виявлені Держаудитслужбою порушення не відповідають дійсності, через, що законних підстав для прийняття такого висновку у відповідача не було.

Рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду від 15.11.2024 р. у задоволені позовних вимог відмовлено.

Приймаючи таке рішення, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем доведено правомірність спірного рішення належним, достатніми та допустимими доказами.

Позивач та треті особи Товариство з обмеженою відповідальністю «УТБ-Інжиніринг» та Приватне підприємство «ЕНТЕР БУД», не погодились з рішенням суду, та подали апеляційні скарги (зокрема, Товариство з обмеженою відповідальністю «УТБ-Інжиніринг» приєдналося до апеляційної скарги Управління капітального будівництва Чернігівської міської ради), в яких наголошено на порушенні норм матеріального та процесуального права, та просять прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Доводи апеляційної скарги аналогічні доводам позовної заяви.

Крім того, зазначено, що пункти 6, 7 та 8 вимоги є протиправними, не тільки через те, що вони не відповідають фактичним обставинам, а й те, що відповідачем неправильно було застосувано норми діючого законодавства щодо порядку проведення ревізії з питань фінансово-господарської діяльності.

Також зазначаєтья про відсутність підстав для повернення до бюджету Чернігівської міської територіальної громади коштів згідно вказаної вимоги у сумі 4525104,60 грн., за договорами від 07.10.2022 №172-2022/вс та від 23.06.2023 №170-2023/вс. В свою чергу, Приватне підприємство «ЕНТЕР БУД» зазначає, що доказів визнання нікчемними Договорів щодо ремонту доріг, укладених між позивачем та ПП «ЕНТЕР БУД», матеріали справи не містять. Інших доказів, які б свідчили про неналежне виконання зобов`язань за Договорами щодо надання послуг щодо поточного ремонту школи, укладених між Департаментом та ПП «ЕНТЕР БУД», в частині визначення обґрунтованих цін на виконання робіт (надання послуг), матеріали справи також не містять.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 16.12.2024 відкрито апеляційне провадження та витребувано справу зі суду першої інстанції.

Після надходження справи до суду апеляційної інстанції, слухання справи було призначено в порядку письмового провадження, а після подання сторонами додаткових письмових пояснень, слухання справи було призначено у відкрите судове засідання на 04.06.2025р.

У судовому засіданні, у режимі режимі відеоконференції, апелянти підтримали доводи апеляційної скарги, представник відповідача підтримав відзив, поданий на апеляційну скаргу.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явилися, про час, дату та місце слухання справи повідомлялись належним чином.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, дійшла висновку про необґрунтованість доводів апеляційних скарг з огляду на таке.

Обставини справи.

Судами першої та апеляційної інстанцій встановлено, що у період з 28.12.2023 по 20.03.2024 (з зупинками на проведення зустрічних звірок) відповідачем було проведено планову ревізію фінансово-господарської діяльності Управління капітального будівництва Чернігівської міської ради за період з 01.04.2021 по 31.12.2023, про що було складено Акт ревізії фінансово-господарської діяльності Управління капітального будівництва Чернігівської міської ради за період з 01.04.2021 по 31.12.2023 від 27.03.2024 №18-30/6 (далі - Акт перевірки).

До акту перевірки в установлені законодавством строки позивачем було надано заперечення та отримано на них висновок відповідача від 02.05.2024 №262518-14/1590-2024.

На підстав висновків акту перевірки відповідачем прийнято оскаржувану Вимогу щодо усунення виявлених ревізією порушень законодавства від 14.05.2024 №262518-14/1720-2024.

З даною вимогою позивач не погоджується в частині пунктів 6, 7 та 8, а саме:

п.6 Забезпечити відшкодування на користь УКБ ЧМР з подальшим спрямуванням до доходів бюджету міської територіальної громади витрат на оплату за паливно-мастильні матеріали без наявності первинних документів про їх отримання (чеків РРО із зазначенням найменування, кількості, вартості фактично отриманих нафтопродуктів, або ж чеків з автозаправного терміналу), що передбачено при заправці по паливній картці автомобілів, на загальну суму 325 656,24 грн, відповідно до норм статей 22, 610-625 Цивільного кодексу України. У випадку неможливості забезпечення відшкодування у вищезгаданому порядку, розглянути питання щодо відшкодування шкоди (збитків) з винної особи відповідно до норм статей 130 -136 КЗпП України;

п.7 Забезпечити відшкодування на користь УКБ ЧМР з подальшим спрямуванням до доходів бюджету міської територіальної громади нарахованих штрафних санкцій за невиконання умов договорів підрядниками, які відшкодовані шляхом підписання додаткових угод до договорів щодо проведення розрахунків взаємозаліком на загальну суму 615 786,22 грн, відповідно до норм статей 22, 610-625 Цивільного кодексу України та з урахуванням статті 64 Бюджетного кодексу України.

п.8 Забезпечити відшкодування на користь УКБ ЧМР з подальшим спрямуванням до доходів бюджету міської територіальної громади витрат на розрахунки з підзвітними особами без підтвердження первинними документами на загальну суму 3 375,00 грн, відповідно до норм статей 130-136 КЗпП України.

Зазначені обставини підтверджені належним та достатніми доказами, і не є спірними.

Нормативно-правове обґрунтування.

Справу розглянуто у межах доводів апеляційних скарг.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ст.1, 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 №2939-XII (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин, далі Закон №2939-XII), здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України.

Головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, в тому числі суб`єктах господарювання, у статутному капіталі яких 50 і більше відсотків акцій (часток) належить суб`єктам господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування установлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до вимог ст.4 Закону №2939-XII, інспектування здійснюється органом державного фінансового контролю у формі ревізії та полягає у документальній і фактичній перевірці певного комплексу або окремих питань фінансово-господарської діяльності підконтрольної установи, яка повинна забезпечувати виявлення наявних фактів порушення законодавства, встановлення винних у їх допущенні посадових і матеріально відповідальних осіб. Результати ревізії викладаються в акті.

На підконтрольних установах, щодо яких за відповідний період їх фінансово-господарської діяльності відповідно до цього Закону проведено державний фінансовий аудит, інспектування за ініціативою органу державного фінансового контролю не проводиться.

Статтею 10 Закону №2939-XII передбачено, що органу державного фінансового контролю надається право:

1) перевіряти в ході державного фінансового контролю грошові та бухгалтерські документи, звіти, кошториси й інші документи, що підтверджують надходження і витрачання коштів та матеріальних цінностей, документи щодо проведення закупівель, проводити перевірки фактичної наявності цінностей (коштів, цінних паперів, сировини, матеріалів, готової продукції, устаткування тощо);

2) безперешкодного доступу в ході державного фінансового контролю на склади, у сховища, виробничі та інші приміщення, що належать підприємствам, установам та організаціям, що контролюються; призупиняти в межах своїх повноважень бюджетні асигнування, зупиняти операції з бюджетними коштами в установленому законодавством порядку, а також застосовувати та ініціювати застосування відповідно до закону інших заходів впливу у разі виявлення порушень законодавства;

3) залучати на договірних засадах кваліфікованих фахівців відповідних органів виконавчої влади, державних фондів, підприємств, установ і організацій для проведення контрольних обмірів будівельних, монтажних, ремонтних та інших робіт, контрольних запусків сировини і матеріалів у виробництво, контрольних аналізів сировини, матеріалів і готової продукції, інших перевірок;

4) вимагати від керівників підконтрольних установ проведення інвентаризацій основних фондів, товарно-матеріальних цінностей, коштів і розрахунків, у разі відмови у проведенні таких інвентаризацій - звернутися до суду щодо спонукання до проведення таких інвентаризацій, а до ухвалення відповідного рішення судом - у присутності понятих та представників зазначених підприємств, установ і організацій, щодо яких проводиться ревізія, опечатувати каси, касові приміщення, склади та архіви на термін не більше 24 годин з моменту такого опечатування, зазначеного в протоколі. Порядок опечатування кас, касових приміщень, складів та архівів встановлюється Кабінетом Міністрів України;

при проведенні ревізій вилучати у підприємств, установ і організацій копії фінансово-господарських та бухгалтерських документів, які свідчать про порушення, а на підставі рішення суду - вилучати до закінчення ревізії оригінали первинних фінансово-господарських та бухгалтерських документів із складенням опису, який скріплюється підписами представника органу державного фінансового контролю та керівника відповідного підприємства, відповідної установи, організації, та залишенням копій таких документів таким підприємствам, установам, організаціям;

5) одержувати від Національного банку України та його установ, банків та інших кредитних установ необхідні відомості, копії документів, довідки про банківські операції та залишки коштів на рахунках об`єктів, що контролюються, а від інших підприємств і організацій, в тому числі недержавної форми власності, що мали правові відносини із зазначеними об`єктами - довідки і копії документів про операції та розрахунки з підприємствами, установами, організаціями. Одержання від банків інформації, що становить банківську таємницю, здійснюється у порядку та обсязі, встановлених Законом України «Про банки і банківську діяльність»;

6) одержувати від службових і матеріально відповідальних осіб об`єктів, що контролюються, письмові пояснення з питань, які виникають у ході здійснення державного фінансового контролю;

7) пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства;

8) порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства;

9) накладати у випадках, передбачених законодавчими актами, на керівників та інших службових осіб підконтрольних установ, адміністративні стягнення;

10) звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів;

11) одержувати від державних органів та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій усіх форм власності, інших юридичних осіб та їх посадових осіб, фізичних осіб - підприємців інформацію, документи і матеріали, необхідні для виконання покладених на нього завдань;

12) проводити на підприємствах, в установах та організаціях зустрічні звірки з метою документального та фактичного підтвердження виду, обсягу і якості операцій та розрахунків для з`ясування їх реальності та повноти відображення в обліку підприємства, установи та організації, що контролюється;

13) при виявленні збитків, завданих державі чи підприємству, установі, організації, що контролюється, визначати їх розмір у встановленому законодавством порядку;

14) ініціювати проведення перевірок робочими групами центральних органів виконавчої влади;

15) порушувати перед керівниками відповідних органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій питання про притягнення до відповідальності осіб, винних у допущених порушеннях.

Згідно з ч.1-3, 10, 17 ст. 11 Закону №2939-XII, плановою виїзною ревізією вважається ревізія у підконтрольних установах, яка передбачена у плані роботи органу державного фінансового контролю і проводиться за місцезнаходженням такої юридичної особи чи за місцем розташування об`єкта права власності, стосовно якого проводиться така планова виїзна ревізія.

Планова виїзна ревізія проводиться за сукупними показниками фінансово-господарської діяльності підконтрольних установ за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного фінансового контролю не частіше одного разу на календарний рік.

Право на проведення планової виїзної ревізії підконтрольних установ надається лише у тому разі, коли їм не пізніше ніж за десять днів до дня проведення зазначеної ревізії надіслано письмове повідомлення із зазначенням дати початку та закінчення її проведення.

Тривалість планової виїзної ревізії не повинна перевищувати 30 робочих днів.

Зустрічні звірки, які проводяться органами державного фінансового контролю, не є контрольними заходами і проводяться у разі виникнення потреби у їх проведенні на підставі направлення, виписаного керівником органу державного фінансового контролю.

Частиною 2 статті 15 Закону №2939-XII передбачено, що законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов`язковими для виконання службовими особами об`єктів, що контролюються.

Відповідно до вимог п.1, пп.1, 3 п.3, пп.2, 3, 9 п.4, пп.16, п.6, п.7 Положення про Державну аудиторську службу України, яке затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин, даліПоложення №43), центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, є Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба).

Основними завданнями Держаудитслужби, зокрема, є: реалізація державної політики у сфері державного фінансового контролю; здійснення державного фінансового контролю, спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового, результативного використання та збереження державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, досягнення економії бюджетних коштів.

Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань:

- здійснює контроль у: міністерствах, інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах, суб`єктах господарювання державного сектору економіки, в тому числі суб`єктах господарювання, у статутному капіталі яких 50 і більше відсотків акцій (часток) належать суб`єктам господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи); суб`єктах господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні;

- реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель;

- вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь;

Держаудитслужба для виконання покладених на неї завдань має право пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства.

Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Процедуру проведення інспектування в міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і у суб`єктів господарювання державного сектору економіки, в тому числі суб`єктів господарювання, у статутному капіталі яких 50 і більше відсотків акцій (часток) належать суб`єктам господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували в період, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у період, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), а на підставі рішення суду - в інших суб`єктів господарювання визначає Порядок проведення інспектування Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 20.04.2006 №550 (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин, даліПорядок №550).

Згідно з п.2, 3 Порядку №550, інспектування полягає у документальній і фактичній перевірці певного комплексу або окремих питань фінансово-господарської діяльності об`єкта контролю і проводиться у формі ревізії, яка повинна забезпечувати виявлення фактів порушення законодавства, встановлення винних у їх допущенні посадових і матеріально відповідальних осіб.

У цьому Порядку наведені нижче терміни вживаються у такому значенні, зокрема:

- акт ревізії - документ, який складається посадовими особами органу державного фінансового контролю, що проводили ревізію, фіксує факт її проведення та результати. Заперечення до акта ревізії (за їх наявності) та висновки до них є невід`ємною частиною акта;

- додатки до акта ревізії - документи, які містять інформацію про фінансово-господарську діяльність об`єкта контролю, інші документи та інформацію, які підтверджують зміст акта ревізії;

- зустрічна звірка - метод документального та фактичного підтвердження в об`єкта зустрічної звірки виду, обсягу і якості операцій та розрахунків для з`ясування їх реальності та повноти відображення в обліку об`єкта контролю;

- матеріали ревізії - акт ревізії з додатками до акта ревізії та інші документи, отримані за результатами проведення або реалізації результатів ревізії;

- об`єкт зустрічної звірки - юридичні особи, які мали правовідносини з об`єктом контролю та/або залучалися для виконання договірних відносин із об`єктом контролю, та/або юридичні особи, товари, роботи, послуги яких використовувалися для виконання цих договірних відносин;

- об`єкт контролю - підконтрольна установа та її відокремлені підрозділи, що не мають статусу юридичної особи, а також суб`єкт господарювання незалежно від форми власності, який не віднесено Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» до підконтрольних установ та у якого здійснюється державний фінансовий контроль на підставі судового рішення, ухваленого у кримінальному провадженні;

- орган державного фінансового контролю - Держаудитслужба, її міжрегіональні територіальні органи;

- планова виїзна ревізія - ревізія у підконтрольних установах, яка передбачена у плані проведення заходів державного фінансового контролю і проводиться за місцезнаходженням такої підконтрольної установи чи за місцем розташування об`єкта права власності, стосовно якого проводиться ревізія, не частіше ніж один раз на календарний рік;

- фінансово-господарська діяльність об`єкта контролю - сукупність рішень, дій та операцій, які об`єкт контролю приймає та здійснює в частині володіння, використання та розпорядження фінансовими ресурсами, необоротними та іншими активами.

Пунктами 4-8, 12 Порядку №550 передбачено, що планові та позапланові виїзні ревізії проводяться органами державного фінансового контролю відповідно до Закону та цього Порядку.

Планові виїзні ревізії проводяться відповідно до планів проведення заходів державного фінансового контролю, затверджених в установленому порядку, позапланові виїзні ревізії - за наявності підстав, визначених Законом.

Органи державного фінансового контролю за письмовим зверненням можуть отримувати від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій інформацію, що стосується діяльності та фінансового стану об`єкта контролю.

У ході підготовки до ревізії посадовими особами органу державного фінансового контролю складається програма ревізії.

Програма ревізії має містити найменування об`єкта контролю, тему, період та питання, що підлягають ревізії відповідно до компетенції органу державного фінансового контролю. Програма затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником чи уповноваженою керівником цього органу посадовою особою.

Під час проведення ревізії до програми ревізії можуть вноситися зміни у порядку її затвердження.

У разі потреби зміни періоду, що підлягає ревізії, після внесення в установленому порядку змін до плану проведення заходів державного фінансового контролю (або отримання відповідного рішення суду в разі проведення позапланової виїзної ревізії) до програми ревізії вносяться відповідні зміни, які затверджуються та видаються у порядку затвердження програми ревізії. При цьому нове направлення не оформлюється.

Посадова особа органу державного фінансового контролю, яка проводить ревізію, надає на вимогу керівника об`єкта контролю чи його заступника копію програми ревізії.

Орган державного фінансового контролю, що проводить планову виїзну ревізію, повідомляє об`єкту контролю одним із способів, визначених у пункті 39 цього Порядку, про дати її початку та закінчення. Планова виїзна ревізія розпочинається не раніше ніж через 10 календарних днів після надіслання об`єкту контролю повідомлення.

Про проведення позапланової виїзної ревізії та зустрічної звірки не повідомляється.

Перед початком ревізії посадові особи органу державного фінансового контролю та залучені фахівці повинні під розписку на примірнику органу державного фінансового контролю видати керівнику об`єкта контролю чи його заступнику направлення та копію рішення суду (у разі проведення позапланової виїзної ревізії за рішенням суду).

Якщо керівник об`єкта контролю чи його заступник відмовляється від підпису, але не заперечує проти проведення ревізії, про це зазначається у вступній частині акта ревізії.

Згідно з п.16 Порядку №550, ревізія проводиться шляхом:

- документальної перевірки, що передбачає встановлення відповідності законодавству установчих, фінансових, бухгалтерських (первинних і зведених) документів, статистичної, фінансової та бюджетної звітності, господарських договорів, розпорядчих та інших документів об`єкта контролю, пов`язаних із плануванням і провадженням фінансово-господарської діяльності, веденням бухгалтерського обліку, складенням фінансової звітності (далі - документи об`єкта контролю). Надання документів об`єкта контролю посадовим особам органу державного фінансового контролю забезпечується керівником об`єкта контролю чи його заступником у строк, який зазначається посадовими особами органу державного фінансового контролю у вимозі про надання документів та встановлюється з урахуванням запитуваного обсягу таких документів;

- фактичної перевірки, що передбачає контроль за наявністю грошових сум, цінних паперів, бланків суворої звітності, оборотних і необоротних активів, інших матеріальних і нематеріальних цінностей шляхом проведення інвентаризації, обстеження та контрольного обміру виконаних робіт, правильністю застосування норм витрат сировини і матеріалів, виходу готової продукції і природних втрат шляхом організації контрольних запусків у виробництво, контрольних аналізів готової продукції та інших аналогічних дій за участю відповідних посадових осіб органу державного фінансового контролю або фахівців інших органів, підприємств, установ та організацій. Посадові особи органу державного фінансового контролю мають право вимагати від керівників об`єкта контролю організацію та проведення фактичної перевірки в присутності посадових осіб органу державного фінансового контролю та за участю матеріально-відповідальних осіб, а у разі перевірки обсягу виконаних робіт - також представників суб`єкта господарювання - виконавців робіт.

Документальна і фактична перевірки проводяться щодо дотримання вимог законів та інших нормативно-правових актів. Фактична перевірка здійснюється станом на дату її проведення незалежно від періоду, що підлягає ревізії. Для підтвердження результатів фактичної перевірки та фактів, що стосуються періоду, який підлягає ревізії, посадові особи органу державного фінансового контролю можуть перевіряти документи об`єкта контролю і за інші періоди фінансово-господарської діяльності об`єкта контролю.

Відповідно до вимог абз.1-6 п.26 Порядку №550, з метою підтвердження виду, обсягу операцій та розрахунків для з`ясування їх реальності та повноти відображення в обліку об`єкта контролю органами державного фінансового контролю можуть проводитися зустрічні звірки на підприємствах, в установах та організаціях.

Для проведення зустрічної звірки посадовій особі органу державного фінансового контролю та залученому фахівцю видається направлення встановленого Мінфіном зразка.

Направлення на проведення зустрічної звірки надається керівнику об`єкта зустрічної звірки чи його заступнику у спосіб, визначений пунктом 12 цього Порядку.

За результатами зустрічної звірки складається у чотирьох примірниках довідка, перший, другий і третій примірники якої долучаються до додатків до акта ревізії. Четвертий примірник довідки складається для підприємства (установи чи організації), на якому проводилася зустрічна звірка.

Довідку зустрічної звірки підписує посадова особа органу державного фінансового контролю. У разі проведення посадовими особами органу державного фінансового контролю та залученими фахівцями зустрічної звірки у складі групи довідку зустрічної звірки підписує керівник групи.

Вручення підприємству (установі чи організації) довідки зустрічної звірки здійснюється у тому ж порядку, який визначено для акта ревізії.

Згідно з абз.1-5 п.35, абз.1 п.36, абз.1 п.40, п.42, 43 Порядку №550, результати ревізії оформляються актом, який повинен мати наскрізну нумерацію сторінок. На першому аркуші акта ревізії, який оформляється на бланку органу державного фінансового контролю, зазначається назва документа (акт), дата і номер, місце складення (назва міста, села чи селища).

Акт ревізії містить:

- вступну частину, в якій зазначаються підстава для проведення ревізії, тема ревізії, повне найменування об`єкта контролю, його місцезнаходження, адреса електронної пошти, відомості про організаційно-правову форму та форму власності, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, дати початку і закінчення ревізії, період, який підлягав ревізії, перелік посадових осіб органу державного фінансового контролю та залучених фахівців, які проводили ревізію, перелік осіб, які відповідали за фінансово-господарську діяльність об`єкта контролю у період, що підлягав ревізії, інші відомості щодо організаційної структури об`єкта контролю, наявності підпорядкованих йому підприємств, установ, організацій, перебігу ревізії та перешкоджання у її проведенні, а також факти відмови від підписання або неможливість підписання документів у разі наявності;

- констатуючу частину, в якій наведено інформацію про результати ревізії в розрізі кожного питання програми із зазначенням, за який період, яким способом (вибірковим, суцільним) та за якими документами перевірено ці питання, висновок про наявність або відсутність порушень законодавства, визначений у разі наявності в установленому законодавством порядку розмір збитків, завданих державі чи об`єкту контролю внаслідок таких порушень, а також іншу інформацію, що стосується діяльності та фінансового стану об`єкта контролю, та факти, що стосуються періоду, який підлягає ревізії.

Виявлені допущені об`єктом контролю порушення законодавства, контроль за дотриманням якого віднесено до компетенції органу державного фінансового контролю, фіксуються в констатуючій частині акта ревізії з обов`язковим посиланням на норми законів чи інших нормативно-правових актів, які порушено, та зазначенням винних у їх допущенні осіб.

Акт ревізії підписується посадовою особою органу державного фінансового контролю та керівником і головним бухгалтером об`єкта контролю або особою, уповноваженою на ведення бухгалтерського обліку (далі - головний бухгалтер), а також за необхідності іншими працівниками об`єкта.

Керівник, головний бухгалтер та інші визначені працівники об`єкта контролю зобов`язані ознайомитися з актом ревізії та у разі погодження з викладеними у ньому фактами підписати отримані примірники акта. У разі наявності заперечень щодо змісту акта ревізії керівник, головний бухгалтер чи інші особи підписують його із застереженням.

У разі підписання акта ревізії із запереченнями керівник об`єкта контролю у строк не пізніше ніж 5 робочих днів після повернення органу державного фінансового контролю акта ревізії повинен подати йому підписані заперечення. Якщо протягом цього строку заперечення щодо акта не надійдуть, то орган державного фінансового контролю вживає заходів для реалізації результатів ревізії.

Орган державного фінансового контролю аналізує правильність обґрунтувань, викладених у запереченнях, і в строк не пізніше ніж 15 робочих днів після отримання заперечень дає на них висновок, який затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником.

Пунктом 46 Порядку №550 передбачено, що якщо вжитими в період ревізії заходами не забезпечено повне усунення виявлених порушень, органом державного фінансового контролю у строк не пізніше ніж 10 робочих днів після реєстрації акта ревізії, та у разі надходження заперечень до нього - не пізніше ніж 10 робочих днів після надсилання висновків на такі заперечення об`єкту контролю надсилається вимога щодо усунення виявлених ревізією порушень законодавства із зазначенням строку зворотного інформування.

Про усунення виявлених ревізією фактів порушення законодавства цей об`єкт контролю у строк, визначений вимогою про їх усунення, повинен інформувати відповідний орган державного фінансового контролю з поданням завірених копій первинних, розпорядчих та інших документів, що підтверджують усунення порушень.

Предметом судового контролю у даній справі є оскаржувана позивачем вимога Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області від 14.05.2024 №262518-14/1720-2024 (в частині п. 6, 7, 8), яка є актом індивідуальної дії, та який спрямований на корегування роботи підконтрольної організації - Управління капітального будівництва Чернігівської міської ради, та обов`язковою до виконання.

Відповідно до розділу 3 Інструкції про порядок приймання, транспортування, зберігання, відпуску та обліку нафти і нафтопродуктів на підприємствах і організаціях України, яка затверджена наказом Мінпаливенерго України, Мінтрансзв`язку України, Мінекономіки України, Держспоживстандарту України 20.05.2008 №281/171/578/155 (далі - Інструкція №281) визначено, що талон на пальне це спеціальний талон, придбаний за умовами та відпускною ціною обумовленого номіналу, що підтверджує право його власника на отримання на АЗС фіксованої кількості нафтопродукту певного найменування і марки, які позначені на ньому.

Згідно з п.9 Правил роздрібної торгівлі нафтопродуктами, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1442 від 20.12.1997 (далі - Правила), розрахунки за продані нафтопродукти здійснюються готівкою та/або у безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, талонів, відомостей на відпуск нафтопродуктів тощо) в установленому законодавством порядку. Разом з нафтопродуктами споживачеві в обов`язковому порядку видається розрахунковий документ за установленою формою на повну суму проведеної операції, який підтверджує факт купівлі товару.

Порядок здійснення розрахункових операцій, зокрема у сфері торгівлі, визначений нормами Закону України від 06.07.1995 №265/95-ВР «Про застосування розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», згідно з пунктами 1, 2 статті 3 даного Закону, суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані: проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій з роздрукуванням відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок.

Для реєстрації розрахункових операцій на АЗС в Державному реєстрі реєстраторів розрахункових операцій зареєстровані спеціалізовані електронні контрольно-касові апарати, які забезпечують реєстрацію грошових коштів і надання розрахункових документів у єдиному технологічному циклі з відпусканням нафтопродуктів. Відпуск нафтопродуктів операторами АЗС через паливо-, масло- та газороздавальні колонки без проведення реєстрації операції з відпуску технічно виключається.

Статтею 9 Закону України від 16.07.1999 №996-XIV «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» (далі - Закон №996) підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення.

Статтею 1 Закону №996 визначено, що первинний документ - це документ, який містить відомості про господарську операцію та підтверджує її здійснення. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.

Відповідно, до п.2.1 та п.2.14. Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 24.05.1995 №88 підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Первинні документи підлягають обов`язковій перевірці (в межах компетенції) працівниками, які ведуть бухгалтерський облік, за формою і змістом, тобто перевіряється наявність у документі обов`язкових реквізитів та відповідність господарської операції чинному законодавству у сфері бухгалтерського обліку.

Відповідно до вимог п.39 ст.64 Бюджетного кодексу України до складу доходів загального фонду бюджетів сільських, селищних, міських територіальних громад складають штрафні санкції внаслідок невиконання укладених розпорядником бюджетних коштів договорів з суб`єктами господарювання на придбання товарів, робіт і послуг за рахунок коштів відповідних бюджетів місцевого самоврядування.

Відповідно до ст.230 Господарського кодексу України (далі - Господарський кодекс) штрафними санкціями у Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання. Суб`єктами права застосування штрафних санкцій є учасники відносин у сфері господарювання, зазначені у ст.2 Кодексу.

Статтею 2 Господарського кодексу визначено, що учасниками відносин у сфері господарювання є суб`єкти господарювання, споживачі, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, наділені господарською компетенцією, а також громадяни, громадські та інші організації, які виступають засновниками суб`єктів господарювання чи здійснюють щодо них організаційно-господарські повноваження на основі відносин власності.

Частиною 1 ст.3 Господарського кодексу визначено, що під господарською діяльністю у Кодексі розуміється діяльність суб`єктів господарювання у сфері суспільного виробництва, спрямована на виготовлення та реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг вартісного характеру, що мають цінову визначеність.

Ціна відповідно до ч.1 ст.189 Кодексу є вираженим у грошовій формі еквівалентом одиниці товару (продукції, робіт, послуг, матеріально-технічних ресурсів, майнових та немайнових прав), що підлягає продажу (реалізації), який повинен застосовуватися як тариф, розмір плати, ставки або збору, крім ставок і зборів, що використовуються в системі оподаткування.

Відповідно до ч.4 ст.13 Бюджетного кодексу України власні надходження бюджетних установ отримуються додатково до коштів загального фонду бюджету і включаються до спеціального фонду бюджету та поділяються на групи (підгрупи), одними із яких є плата за послуги, що надаються бюджетними установами згідно з їх основною діяльністю, та надходження бюджетних установ від додаткової (господарської) діяльності.

Пунктом 15 ч.1 ст.2 Бюджетного кодексу України визначено, що власні надходження бюджетних установ - це кошти, отримані в установленому порядку бюджетними установами як плата за надання послуг, виконання робіт, гранти, дарунки та благодійні внески, а також кошти від реалізації в установленому порядку продукції чи майна та іншої діяльності.

Висновки суду.

Так, спірним у цій справі є пункти 6, 7 та 8 Вимоги Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області від 14.05.2024 №262518-14/1720-2024 щодо корегування роботи Управління капітального будівництва Чернігівської міської ради з приводу витрачення державних коштів.

Щодо пункту 6 вимоги про усунення виявлених ревізією порушень законодавства від 14.05.2024 №262518-14/1720-2024.

Так, суд першої інстанції зазначив, що під час проведення ревізії встановлено, що Управління за період з 01.04.2021 по 31.12.2023 здійснювало закупівлю паливно-мастильних матеріалів у ТОВ «Укрнафта-Постач» (договір від 27.04.2021 №44-2021), ТОВ «ЛІВАЙН ТОРГ» (договір від 26.09.2022 СК166/298вс), ТОВ «ОККО-Постач» (договір від 02.12.2022 №53ТЛБЗ-32879/22 та від 23.02.2023 №53ТЛБЗ-5058/23).

Згідно з Договором про закупівлю товарів від 27.04.2021 №44-2021 ТОВ «Укрнафта-Постач» (Постачальник) постачає УКБ ЧМР (Замовник) бензин А-92, бензин А-95 (талони) та здає в установлені Договором строки поставку товару, а Замовник - отримує та оплачує їх. Ціна договору складає 103600,00 грн.

Відповідно до п.5.3 Договору від 27.04.2021 №44-2021 після підписання сторонами акту приймання-передачі партії товару на зберігання Постачальник видає Замовнику по акту приймання - передачі талонів на кількість придбаного та оплаченого Замовником товару.

Пунктом 5.4 цього Договору передбачено, що Товар видається Замовнику зі зберігання лише на підставі та в обмін на талони, видані Постачальником Замовнику. Пунктом 5.5 Договору передбачено, що протягом терміну зберігання право власності на Товар від Замовника до Постачальника не переходить.

Згідно з договором поставки від 26.09.2022 №СК166/298вс ТОВ «Лівайн торг» (Постачальник) зобов`язується передати УКБ ЧМР (Покупець) Товар Бензин A-92Energy, А-95 на загальну суму 27900,00 грн.

Відповідно до п.1.5 договору поставки від 26.09.2022 №СК166/298вс відпуск товару з АЗС здійснюється за довірчими документами скетч-картами на отримання товару відповідно «Правил роздрібної торгівлі нафтопродуктами», які затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 20.12.1997 №1442.

Картка є підставою для видачі відповідно до пп. 5.2.1, 5.2.2 Договору передача Покупцю товару за цим договором здійснюється на АЗС Постачальника шляхом заправки автомобілів Покупця при пред`явленні довіреними особами Покупця скетч-карти. Скретч (заправки) з АЗС вказаного в карті в об`ємі і марки товару, після чого всі обов`язки сторін по погашених скетч картах вважаються виконаними, при цьому Постачальник не може передати Покупцю товар іншої марки чи в кількості меншій, ніж зазначено в скетч-картці.

Згідно з договорами купівлі-продажу від 02.12.2022 №53ТЛБЗ-32879/22 та від 23.02.2023 №53ТЛБЗ-5058/23 ТОВ «Окко-Постач» постачає товар Бензин А-95 на суму 37960,00 грн та 169750,00 грн відповідно до п.5.4 договорів купівлі-продажу від 02.12.2022 №53ТЛБЗ-32879/22 та від 23.02.2023 №53ТЛБЗ-5058/23 видача товару Покупцю зі зберігання здійснюється шляхом заправки через паливо-роздавальні колонки в паливний бак автотранспортних засобів або тару Покупця, згідно вимог законодавства. Відповідно до п.5.5 для отримання Товарів зі зберігання, Покупець зобов`язаний пред`явити відповідні довірчі документи (скетч карти/паливні картки), що підтверджують право на отримання Товару.

Так, постачання паливно-мастильних матеріалів регулюється спеціалізованими правовими актами.

Відповідно до Інструкції №281, відпуск нафтопродуктів через АЗС може здійснюватися за готівку (п.10.3.1), за відомостями (за безготівковими розрахунками на підставі договорів між підприємством і споживачем) (п.10.3.2), за талонами (п.10.3.3), за платіжними картками (п.10.3.4).

Одночасно, відповідно до п.10, 11 та п.15 Додатка 7 до протокольного рішення Державної комісії з питань впровадження електронних систем і засобів контролю та управління товарним і грошовим обігом «Технічні вимоги до спеціалізованих електронних контрольно- касових апаратів для автозаправних станцій» від 27.06.2002 №13 - на відпущене за талонами пальне АЗС повинна видати водієві фіскальний чек РРО. Для реєстрації розрахункових операцій на АЗС в Державному реєстрі реєстраторів розрахункових операцій зареєстровані спеціалізовані електронні контрольно-касові апарати, які забезпечують реєстрацію грошових коштів і надання розрахункових документів у єдиному технологічному циклі з відпусканням нафтопродуктів, відпуск нафтопродуктів операторами АЗС через паливо-, масло- та газороздавальні колонки без проведення реєстрації операції з відпуску технічно виключається.

Таким чином, правильно зазначено судом першої інстанції, що допустимими доказами операцій з відпуску(продажу) пального на АЗС є виключно розрахункові документи, роздруковані реєстратором розрахункових операцій, проте, при проведенні ревізії УКБ ЧМР чеків РРО із зазначенням найменування, кількості, вартості фактично отриманих нафтопродуктів, або ж чеків з автозаправного терміналу (витрата по карті), що передбачено при заправці по паливній картці надано не було, внаслідок чого вказані обставини, не піддтверджують позицію позивача про господарську операцію та її здійснення по фактичному постачанню ПММ в межах вищезазначених угод.

Апелянтом вказане не спростовано, а саме відповідними та належними доказами, якими може бути лише чеки РРО.

Щодо пункту 7 вимоги про усунення виявлених ревізією порушень законодавства від 14.05.2024 №262518-14/1720-2024.

Так, ревізією виконання господарських договорів в частині застосування та сплати штрафних санкцій і пені за несвоєчасне виконання підрядниками взятих на себе зобов`язань було встановлено, що УКБ ЧМР в порушення вимог п.39 ст.64 Бюджетного кодексу України, Рішення №13 та Рішення №24 за укладеними договорами проведено взаєморозрахунки в не грошовій формі на загальну суму 615 786,22 грн, в тому числі у 2022 році - 455 780,17 грн та у 2023 році - 160 006,05 грн, чим завдано збитки місцевому бюджету.

В ході ревізії встановлено, що по бухгалтерському обліку УКБ ЧМР нарахування штрафних санкцій по об`єкту «Будівництво будівлі «Палац спорту» у м. Чернігові, Чернігівської області» у сумі 175600,10 грн, з яких: 26789,10 грн по договору від 19.04.2021 №19-04/21 та 148811,00 грн по договору від 16.11.2021 №12-10/21 згідно з листами від 10.11.2023 №1147 та №1146 не відображено та до бюджету кошти не перераховувались.

Також, під час ревізії встановлено, що з нарахованими штрафними санкціями ТОВ «Спортпроект» погодилось, але в той же час повідомило, що під час виконання ними робіт у ТОВ «Чернігівобленерго» були відсутні вимоги щодо розробки розділу «Автоматична система збору даних комерційного обліку електроенергії будівлі «Палац спорту» (далі - АСКОЕ) у м. Чернігові на базі інформаційних технологій систем передачі даних», розроблення якого не входить до завдання на проектування за жодним договором. Також ТОВ «Спортпроект» надало розрахунок вартості зазначеного розділу, що складав 198000,00 грн та звернулось з проханням зробити взаємозалік сум нарахованих штрафів на суму додатково виконаних робіт.

Разом з тим, вартість робіт по розробці розділу «АСКОЕ будівлі «Палац спорту у м. Чернігові на базі інформаційних технологій систем передачі даних», в бухгалтерському обліку УКБ ЧМР у сумі 198000,00 грн не відображено.

Вказане не спростовано належними доказами.

Таким чином, як зазначив суд першої інстанції, при виконанні бюджетними установами договірних зобов`язань, слід керуватися положеннями ст.1 Бюджетного кодексу України, в якій зазначено, що відносини, які виникають під час складання, розгляду, затвердження, виконання бюджетів, звітування про їх виконання та контролю за дотриманням бюджетного законодавства, і питання відповідальності за порушення бюджетного законодавства регулюються Бюджетним кодексом України, тобто, відповідачем правомірно висунуто вимогу забезпечити відшкодування на користь УКБ ЧМР з подальшим спрямуванням до доходів бюджету міської територіальної громади нарахованих штрафних санкцій за невиконання умов договорів підрядниками, які відшкодовані шляхом підписання додаткових угод до договорів щодо проведення розрахунків взаємозаліком на загальну суму 813 786,22 грн відповідно до норм ст.22, 610-625 Цивільного кодексу України та з урахуванням ст.64 Бюджетного кодексу України.

Колегі суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, оскільки він грунтується на нормі закону.

Щодо пункту 8 вимоги про усунення виявлених ревізією порушень законодавства від 14.05.2024 №262518-14/1720-2024.

Отже, ревізією відшкодування інших витрат, проведених за рахунок підзвітних коштів, встановлено не підтвердження здійснення господарських операцій, щодо використання підзвітних коштів на інші витрати суму 3375,00 грн.

Відповідно до п.3 наказу Міністерства фінансів України від 28.09.2015 №841 «Про затвердження форми Звіту про використання коштів / електронних грошей, виданих на відрядження або під звіт, та Порядку його складання» документи, які підтверджують понесені платником податку суми фактичних витрат коштів/електронних грошей на відрядження або для виконання окремих цивільно-правових дій, зазначаються у таблиці на зворотному боці Звіту.

Відповідачем було зазначено, що в порушення п.2.3 та 2.14 наказу Міністерства фінансів України від 24.05.1995 №88 «Про затвердження Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку» первинні документи зазначені на зворотньому боці Звіту не мають всі обов`язкові реквізити, а саме зміст та обсяг господарської операції, які мають відношення до УКБ ЧМР, та інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції та відповідність господарської операції чинному законодавству у сфері бухгалтерського обліку, а саме логічній ув`язці.

Так, відповідно до Звітів про використання коштів, виданих під звіт по відшкодуванню інших витрат, проведених за рахунок підзвітних коштів, а саме на підставі первинних документів ревізією не встановлено, що кошти використані саме на службовий автотранспорт УКБ ЧМР, а саме згідно з авансовими звітами:

від 20.07.2021 №35 заступника начальника УКБ ЧМР Макарова О.В. за ремонт коліс відповідно до квитанції №353310 від 16.07.2021 в сумі 440,00 грн ФОП ОСОБА_1 , не підтверджено, що ремонт коліс здійснювався саме службового автомобіля УКБ ЧМР (відповідно до наказу від 16.07.2021 №31/а за підписом начальника управління В.Почепа відшкодовано витрачені кошти в повному обсязі);

від 20.04.2022 №7 начальника УКБ ЧМР Почепа В.І. за послуги з сезонної заміни шин відповідно до товарного чеку №24 від 18.04.2022 на суму 760,00 грн ФОП ОСОБА_3 , не підтверджено, що заміна шин здійснена саме на службовий автомобіль УКБ ЧМР (наказ на відшкодовання витрачених коштів не наданий, кошти відшкодовано в повному обсязі);

від 07.11.2022 №22 начальника УКБ ЧМР Почепа В.І. за ремонт коліс відповідно до квитанції до прибуткового ордеру №711422 від в сумі 340,00 грн ФОП ОСОБА_4 , не підтверджено, що ремонт коліс здійснювався саме службового автомобіля УКБ ЧМР (відповідно до наказу від 04.11.2022 №18/а за підписом начальника управління В.Почепа відшкодовано витрачені кошти в повному обсязі);

від 14.11.2022 №25 заступника начальника УКБ ЧМР Макарова О.В. за послуги СТО відповідно до фіскального чеку від 10.11.2022 № час операції 17:27:54 у сумі 1835,00 грн, ремонт проводився СТО ІНФОРМАЦІЯ_1 сервіс м.Славутич Київської області при тому, що відрядження до м. Славутич Київської області відсутнє (відповідно до наказу від 10.11.2022 №22/а за підписом начальника УКБ ЧМР В.Почепа відшкодовано витрачені кошти в повному обсязі).

З огляду на надані сторонами докази, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно зазначив, що оскільки в ході ревізії позивача не було надано інших документів, крім тих на які є посилання в акті ревізії щодо підтвердження первинними документами змісту господарської операції, то висновок відповідача про порушення позивачем ч.2 ст.9 Закону №996 є правильним, оскільки у матеріалах справи відсутні докази проведення видатків.

Колегія суддів наголошує, що Верховним Судом неодноразово наголошувалось, що при розгляді таких спорів слід дослідити правову природу встановлених ревізією порушень, перевірити доведеність фактів порушень під час здійснення фінансово-господарської діяльності підконтрольної організації, які і стали підставою для виставлення оскаржуваної вимоги.

На думку колегії суддів відповідачем доведено належними, достатніми та допустимими доказами правомірність спірної Вимоги, проте як позивач не надав суду належних доказів на спрстування висновків суду першої інстанції з цього приводу.

Порушення Порядку проведення відповідачем перевірки (ревізії) при розгляді справи не встановлено.

У позивача був час для подання додаткових доказів на спростування таких висновків контролючого органу.

Крім того, надаючи оцінку всім іншим доводам апелянтів, судова колегія наголошує що приймає до уваги рішення ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, в якому Суд зазначив, що «…хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід…».

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції повно та правильно встановлено обставини справи і ухвалено судове рішення з дотриманням норм матеріального та процесуального права, відповідно до вимог ст. 242 КАС України.

Згідно зі ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Повний текст виготовлено 09.06.2025.

Керуючись ст.ст. 139, 242-244, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційні скарги Управління капітального будівництва Чернігівської міської ради, до якої приєдналося Товариство з обмеженою відповідальністю «УТБ-Інжиніринг», та Приватного підприємства «ЕНТЕР БУД» на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 15 листопада 2024 р. - залишити без задоволення.

Рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 15 листопада 2024 р. у справі за адміністративним позовом Управління капітального будівництва Чернігівської міської ради до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області, треті особи, без самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Приватне підприємство «ЕНТЕР БУД», Товариство з обмеженою відповідальністю «УТБ-Інжиніринг», про визнання протиправними дій та визнання протиправною, скасування вимоги - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками перегляду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Колегія суддів: О.В. Карпушова

О.В. Епель

В.В. Файдюк