Справа № 640/10372/20
Суддя: Дерех Надія Володимирівна
Дата ухвалення: 2025-06-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 640/10372/20

10 червня 2025 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі:

головуючої судді Дерех Н.В.

розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Акціонерного товариства "ВІТАМІНИ" до Київської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "ВІТАМІНИ" (надалі, позивач, Товариство) звернулося до суду з позовом до Київської митниці Державної митної служби (надалі, відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення відповідача у формі картки відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні №UA100100/2020/00022 від 16.04.2020.

Позов обґрунтований тим, що позивач вважає протиправною та такою, що підлягає до скасування картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні №UA100100/2020/00022 від 16.04.2020. Зокрема, просить врахувати, що відповідач, приймаючи оскаржувану картку відмови №UA100100/2020/00022, відмовив у прийнятті митної декларації з посиланням на класифікаційне рішення, прийняте по попередній поставці ідентичного товару, та вимагав подання нової митної декларації із зазначенням коду товару, визначеного митницею по попередній поставці.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.05.2020 постановлено прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.

Заперечуючи проти позовних вимог, представник відповідача подав до суду відзив на адміністративний позов, в якому просить відмовити у задоволенні позову повністю. Просить врахувати, що рішення про зміну коду товару №КТ-UA-2019 не було скасовано ні в адміністративному, ні в судовому порядку, та зважаючи на те, що декларантом як підстави для зменшення розміру митних платежів на суму 251426,46 були заявлені неправдиві відомості щодо код УКТЗЕД товару, митницею стосовно нього було складено протокол про порушення митних правил №0897/10000/20 за статтею 485 Митного кодексу України. Вважає, що декларантом не враховане обов`язкове до виконання рішення митниці про визначення коду товару, та не вірно зазначено код товару, тим самим ним не виконані умови, визначені частиною сьомою ст. 69, частиною першою та підпунктом г) пункту 5) частини восьмої ст.257, частиною першою ст. 266 Митного кодексу України.

Представник позивача подав до суду відповідь на відзив, в якому підтримав позовні вимоги, просить позов задовольнити повністю. Серед іншого, просить врахувати, що посилання відповідача на складання протоколу про порушення митних правил декларантом позивача не має доказового значення у справі, адже зазначена обставина не була зазначена в оскаржуваній картці відмови як підстава для відмови у митному оформленні товару. Тобто, як вважає позивач, оскаржуване рішення не обґрунтовано зазначеною обставиною, внаслідок чого протокол про порушення митних правил не може бути прийнятий в якості доказів правомірності оскаржуваного рішення. Також, звернув увагу суду на низку судових рішень, які набрали законної сили, за участю тих самих сторін, якими встановлено, що за своїми характеристиками "Табекс" є лікарським засобом для мети митного оформлення, отже, зазначені обставини не потребують доказування.

Законом України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13.12.2022 № 2825-IX (далі Закон № 2825-IX) ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва.

Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX установлено, що з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя. Інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом України Про внесення зміни до пункту 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду щодо забезпечення розгляду адміністративних справ, але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України.

27.02.2025 дана справа надійшла до Тернопільського окружного адміністративного суду та Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.02.2025 справу передано на розгляд судді Дерех Н.В.

Ухвалою Тернопільського окружного адміністративного суду від 28.02.2025 дану адміністративну справу прийнято до провадження судді Дерех Н.В.

Представник позивача подав до суду заяву, яку суд розцінює як письмові пояснення, в яких підтримав позовні вимоги, просить позов задовольнити повністю. Серед іншого, вказує, що в якості підстави для прийняття картки відмови зазначене наступне: "Код товару згідно з УКТ ЗЕД заявлений у МД, декларантом ПАТ «ВІТАМІНИ», суперечить Рішенню про визначення коду товару від 09.08.2019 № КТ-UA-2019, за яким встановлено код товару згідно з УКТ ЗЕД препарату "Табекс(R)" - ". Проте, рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 29.09.2020 року у справі 640/18463/19, зазначене класифікаційне рішення визнано протиправним та скасовано.

Ухвалою Тернопільського окружного адміністративного суду від 14.03.2025 постановлено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи, допустити заміну відповідача Київської митниці Держмитслужби (ідентифікаційний код 43337359) її правонаступником Київською митницею як відокремленим підрозділом Державної митної служби України (ідентифікаційний код відокремленого підрозділу 43997555).

Судом встановлено, що 15.04.2020 Товариство звернулось до відповідача у зв`язку із імпортуванням та ввезенням на територію України товару за МД UA100100.2020.573452 медичного препарату "Табекс", який зареєстровано в Україні в якості лікарського засобу (реєстраційне посвідчення UA/2537/01/01 від 19.08.2014).

Позивачем отримано картку відмови у прийнятті вказаної митної декларації №UA100100/2020/00022.

При цьому, в якості підстави для прийняття картки відмови зазначено наступне: "Код товару згідно УКТ ЗЕД заявлений у МД декларантом ПАТ "ВІТАМІНИ", суперечить Рішенню про визначення коду товару від 09.08.2019 №КТ-UA-2019, за яким встановлено код товару згідно з УКТ ЗЕД препарату "Табекс(R)" - . Частиною 7 статті 69 Митного кодексу України передбачено, що рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. 15.04.2020 Київською митницею Держмитслужби складено протокол про порушення митних правил №0897/10000/20, передбачених статтею 485 Митного кодексу України".

В якості умови митного оформлення зазначено: "Подання митному органу нової митної декларації, заповненої належним чином, з урахуванням рішення щодо класифікації товарів від 09.08.2019 №КТ-UA-2019".

Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог суд застосовує законодавство, чинне на час виникнення спірних правовідносин.

Відповідно до положень ст. 69 Митного кодексу України (надалі по тексту також - МК України), товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Згідно з нормами ч. ч. 2, 4, 5 ст. 69 МК України, органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі.

Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється з урахуванням Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД та характеристик товару, визначальних для його класифікації, які встановлюються за результатами вивчення технічної документації, паспортних даних на товар, товаросупровідних документів, результатів лабораторних досліджень конкретного товару, інформації про товар, розміщеної у відкритому доступі мережі Інтернет.

Відповідно до Правила 1 Основних правил інтерпретації назви розділів, груп та підгруп наводяться лише для зручності користування. Для юридичних цілей класифікація товарів проводиться виходячи з найменувань товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп, і якщо такі тексти назв та примітки не вимагають іншого відповідно до таких положень.

Згідно Правила 3 Основних правил інтерпретації у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Правило 4 Основних правил інтерпретації визначає, що товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Згідно змісту Правила 6 Основних правил інтерпретації для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Відповідно до Наказу Міністерства фінансів України №650 від 30.05.2012 року «Про затвердження Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України» (далі Порядок №650) визначено, що посадова особа ПМО чи митного поста, згідно з цим Порядком здійснює контроль правильності класифікації товарів під час проведення процедур митного контролю та оформлення товарів.

У п.2 розділу 3 «Контроль правильності класифікації товарів і прийняття Рішень, порядок взаємодії з ПМО, митним постом» Порядку №650 вказано, що посадові особи ПМО чи митного поста, ВМП здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками.

Пунктом 9 розділу 3 Порядку №650 визначено, що якщо для вирішення питання класифікації товару виникає потреба в спеціальних знаннях з різних галузей науки, техніки, мистецтвознавства тощо або у використанні спеціального обладнання і техніки, то митний орган може звернутися до спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або до іншої експертної установи (організації).

Отже, при здійсненні митного оформлення товару ідентифікація товару здійснюється на підставі характеристик товару, які є визначальними для класифікації товару згідно з вимогами УКТЗЕД. Класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка подає декларацію. Орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише у тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження митного органу щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.

Як встановлено судом, рішення про класифікацію, на яке покликається відповідач, прийнято ним стосовно іншої (попередньої) партії товару по митній декларації UA100050.2019.282998 від 01.07.2019, що слідує із класифікаційного рішення.

Поряд з цим, як видно з декларацій UA100050/2019/282998 від 01.07.2019 та UA100100/2020/573452 від 15.04.2020, предметом митного оформлення є різні партії товару, що, на думку суду, підтверджується різними номерами інвойсів, зазначених у графі 44 митних декларацій, а саме інвойс у декларації від 01.07.2019 та інвойс у декларації від 15.04.2020.

З рішення про визначення коду товару від 09.08.2019 №КТ-UA-2019, слідує, що останнє прийняте у відповідь на запит ПМО від 02.07.2019 №UA100050/2019/282998.

Таким чином, суд вважає, що приймаючи оскаржувану картку відмови UA100100/2020/00022, відповідач відмовив у прийнятті митної декларації з посиланням на класифікаційне рішення, прийняте по попередній поставці ідентичного товару, та вимагав подання нової митної декларації із зазначенням коду товару, визначеного митницею по попередній поставці.

Крім цього, згідно приписів п. 4 розділу ІІІ "Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України", контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності зокрема заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних Класифікаційні рішення програми Інспектор 2006 ЄАІС. При цьому така відповідність поділяється на три категорії: а) ідентичні товари; б) подібні (аналогічні) товари; в) товари, які не підпадають під вимоги підпунктів а та б абзацу четвертого цього пункту, але мають схожі: характеристики, які є визначальними для класифікації товару; призначення або принцип дії яких є основним для класифікації товару; перевірки відповідності заявленого опису товару та коду товару згідно з УКТЗЕД відомостям, наведеним у ПРК, у разі якщо до митного контролю та митного оформлення разом з пакетом документів надається ПРК.

У випадку, передбаченому підпунктом а абзацу четвертого цього пункту, класифікація товару згідно з УКТЗЕД проводиться без додаткових процедур контролю.

Тобто у випадку наявності класифікаційного рішення щодо ідентичного товару, класифікація товару згідно з УКТЗЕД проводиться все одно, але без додаткових процедур контролю. Отже Порядок передбачає обов`язкову класифікацію товару митним органом у випадку незгоди з кодом, зазначеним декларантом, навіть за наявності існуючого рішення щодо ідентичного товару по іншій декларації.

Разом з тим, доказів прийняття такого рішення по митній декларації від 15.04.2020 судом не здобуто та учасникам справи суду не подано.

Отож, на думку суду, відсутні підстави посилатися на неправильну класифікацію на обґрунтування відмови у прийнятті митної декларації.

Крім цього, як встановлено судом з автоматизованої системи "Єдиний державний реєстр судових рішень", рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 29.09.2020 у справі №640/18463/19, залишеного без змін Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 10.02.2021, адміністративний позов Публічного акціонерного товариства «ВІТАМІНИ» - задоволено, визнано протиправним та скасовано рішення Київської міської митниці ДФС про визначення коду товару від 09.08.2019р. № KT-UA-2019 та картку відмови № UA100050/2019/00062.

Отже, дії відповідача щодо відмови у митному оформленні товару позивача було обґрунтовано його ж протиправним рішенням про класифікацію такого товару.

Частиною четвертою ст.78 КАС України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

З наведеного мотиву, суд критично оцінює доводи відповідача з приводу того, що у спірному випадку код УКТЗЕД ідентичного препарату "Табекс", імпортованого АТ "Вітаміни" вже змінювався рішенням KT-UA-2019.

Верховний Суд у Постановах від 24 квітня 2019 року по справі № 808/8846/15 та від 04 вересня 2018 року по справі № 826/2646/17 дійшов наступних висновків: "Якщо митний орган за результатами митного оформлення товару за певною митною декларацією самостійно не приймав рішення про визначення коду товару і погодився з класифікацією товару, здійсненою декларантом, та, відповідно, самостійно визначеною декларантом сумою митних платежів, то підстави вважати таку суму митних платежів надмірно сплаченою та наявне в імпортера право на їх повернення відсутні. Тому, рішення митниці про визначення коду товару, задекларованого декларантом за певною митною декларацією, не є обов`язковим при наступному декларуванні ним ідентичного товару за іншими митними деклараціями".

Частиною п`ятою ст. 242 КАС України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Отож, керуючись нормами, визначеними частиною другою ст. 2 КАС України, вважає, що спірне рішення відповідача є протиправним та таким, що підлягає до скасування.

Залишаючи без оцінки окремі аргументи учасників справи, суд виходить з того, що такі обставини лише опосередковано стосуються суті і природи спору, а їх оцінка не має вирішального значення для його правильного вирішення.

Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

За змістом положень частин першої, другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем не доведено правомірності своїх дій (рішення) у спірних правовідносинах.

Враховуючи викладене, на підставі наданих доказів у їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, суд вважає, що адміністративний позов підлягає задоволенню повністю.

Розподіл судових витрат здійснюється у відповідності до ст. 139 КАС України.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці Держмитслужби у формі картки відмови №UA100100/2020/00022 у прийнятті митної декларації UA100100.2020.573452 від 15.04.2020, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України на користь Акціонерного товариства "ВІТАМІНИ" 2102 (дві тисячі сто дві) грн. 00 коп. сплаченого судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Копію рішення надіслати учасникам справи.

Повне судове рішення складено та підписано 10 червня 2025 року.

Реквізити учасників справи:

позивач:

- Акціонерне товариство "ВІТАМІНИ" (місцезнаходження: вул. Успенська, 31,м. Умань,Уманський р-н, Черкаська обл.,20305 );

відповідач:

- Київська митниця як відокремлений підрозділ Державної митної служби України (місцезнаходження: бульв. Гавела Вацлава, 8А,м. Київ,03124 );

Головуюча суддя Дерех Н.В.