Справа № 320/19796/25
Суддя: Є.О. Кисельова
Дата ухвалення: 2025-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

09 червня 2025 року м. ДніпроСправа № 320/19796/25

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Кисельова Є.О., розглянувши матеріали позову військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

Військова частина НОМЕР_1 (далі позивач) звернулась до суду з позовом до ОСОБА_1 (далі відповідач), в якому простять суд стягнути з ОСОБА_1 на користь військової частини НОМЕР_1 безпідставно набуті кошти у розмірі 186325,40 грн.

Відповідно до пунктів 3 та 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі (частина друга статті 171 КАС України).

Розглянувши матеріали позовної заяви, суддя дійшов висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, у зв`язку з чим вона має бути залишена без руху з таких підстав.

За правилами статей 123 та 169 КАС України суд зобов`язаний перевірити дотримання позивачем строків звернення до суду, які передбачені статтею 122 КАС України.

Згідно із частиною першою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною п`ятою статті 122 КАС України визначено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Верховним судом у постанові від 22 грудня 2023 року справа №160/19022/22 викладена правова позиція про те, що спори стосовно проходження публічної служби охоплюють спори, які виникають з моменту прийняття особи на посаду і до її звільнення, зокрема й питання відповідальності за невиконання договору підготовки фахівця, що зумовлює відшкодування фактичних витрат, пов`язаних із утриманням у навчальному закладі, навіть якщо подання відповідного позову про відшкодування витрат відбувається після її звільнення з публічної служби, а тому до таких спорів підлягають застосуванню приписи частини п`ятої статті 122 КАС України, якою передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (постанова Великої Палати Верховного Суду у справі №804/285/16 від 12 грудня 2018 року).

Правова оцінка зазначеному питанню надана Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 13.02.2019 у справі № 636/93/14-ц, від 05.12.2018 у справі № 11-892апп18 та від 12.12.2018 у справі № 14-481цс18. Зміст висновку суду касаційної інстанції полягає у наступному: "спір за позовом військової частини до військовослужбовця (у тому числі звільненого зі служби) підлягає вирішенню в порядку адміністративного судочинства як такий, що пов`язаний з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, й питаннями відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди/збитків, навіть якщо притягнення її до відповідальності шляхом подання відповідного позову про стягнення такої шкоди/збитків відбувається після її звільнення з державної служби".

Предметом позову у цій справі є стягнення з відповідача безпідставно набутих коштів в розмірі 186325,40 грн. під час фактичного невиконання ним обов`язків військової служби.

Відтак, суд вважає, що заявлений у цій справі спір про стягнення з відповідача безпідставно набутих коштів виник із відносин публічної служби (військової служби) останнього, тому до спірних правовідносин застосуванню підлягає саме місячний строк звернення до суду, встановлений частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Визначення законодавцем строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, забезпечення стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій, дисциплінування учасників адміністративного судочинства.

Велика Палата Верховного Суду зауважує, що частинами другою та третьою статті 122 КАС України чітко визначено момент, з яким пов`язано початок відліку строку звернення до адміністративного суду, а саме з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Порівняльний аналіз словоформ «дізналася» та «повинна була дізнатися» дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Зі змісту позову суддею з`ясовано, що згідно з наказом командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) від 22.05.2024 №151 солдат ОСОБА_1 вибув на лікування Медичного центру у «АЙЛАЙЗ» у м. Київ.

Наказом від 01.06.2024 №161 по стройовій частині, у зв`язку з тривалим лікуванням солдата ОСОБА_1 з 01 червня 2024 року увільнено із займаної посади і зараховано розпорядження командира військової частини НОМЕР_2 .

Перебуваючи на лікуванні в Медичному центрі «АЙЛАЙЗ» в м. Київ, відповідач допомогою телефонного зв`язку повідомляв командування військової частини НОМЕР_1 про обставини проходження лікування та, використовуючи месенджери, відправляв фотокопії довідок, які, ніби, видавав йому медичний заклад щодо лікування. Зокрема відповідачем були надіслані (без зазначення вихідних номерів) три довідки 20.06.2024, а також довідки від 24.06.2024, від 12.07.2024, 15.07.2024, від 17.07.2024, від 31.07.2024. В подальшому відповідач перестав виходити на зв`язок і по даний час до війської частини НОМЕР_1 не повернувся.

Наказом командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) від 12.08.202 №237 солдата ОСОБА_1 , військовослужбовця розпорядженні командира військової частини НОМЕР_2 , визнано таким, що станом на 11 серпня 2024 року не повернувся після лікування до військової частви НОМЕР_1 без поважних причин. Призупинено нарахування та виплата грошового забезпечення.

Згідно з наказом № 1214 від 12.08.2024 командира військової частини НОМЕР_1 призначено службове розслідування стосовно солдата ОСОБА_1 , за фактом нез`явлення на службу з медичного закладу.

Наказом командира військової частини НОМЕР_1 (з основної діяльності) від 19.09.2024 №1139 службове розслідування стосовно ОСОБА_1 завершено, оголошено сувору догану та зобов`язано начальника фінансово-економічної служби провести перевірку та виплату грошового забезпечення.

22.09.2024 за вих. № 694/4650 до Територіального управління Державного бюро розслідування у місті Краматорську (далі - ТУ ДБР) направлено повідомлення про вчиненення ОСОБА_1 кримінального правопорушення за ознаками ч.4 ст. 408 Кримінального кодексу України.

У зв`язку з відсутністю відповіді з ТУ ДБР, військова частина НОМЕР_1 звернулась до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська зі скаргою на бездіяльність слідчого.

Ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 15.10.2024, постановленою у по справі № 932/9504/24, зобов`язано уповноважену особу ТУ ДБР розташованого у м. Краматорську внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за повідомленням вих. № 694/4650 від 22.09.2024 щодо можливого вчинення кримінального правопорушення військовослужбовцем ОСОБА_1 , передбаченого ч. 4 ст. 408 Кримінального кодексу України.

03 березня 2025 року Територіальним управлінням Державного бюро розслідувань, розташованим у м. Краматорськ, до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про реєстрацію кримінального провадження № 0009020 за ознаками ч.4 ст. 408 Кримінального кодексу України по факту неприбуття військовослужбовця солдата ОСОБА_1 23.05.2024 з медичного закладу до місця несення служби військової частини НОМЕР_1 .

Суддя вважає, що в межах спірних правовідносин, строк звернення до суду слід обчислювати з 19.09.2024, моменту прийняття наказу командиром військової частини НОМЕР_1 (з основної діяльності) від 19.09.2024 №1139 про завершення службового розслідування стосовно ОСОБА_1 , оголошення суворої догани та зобов`язання начальника фінансово-економічної служби провести перевірку та виплату грошового забезпечення.

Як встановлено суддею, позивач звернувся до суду 16.04.2025, тобто з пропуском встановленого строку.

У зв`язку з викладеним суддя констатує, що позивачем пропущено строк звернення до суду з даним позовом.

Будь-яких обставин і фактів, які об`єктивно перешкодили позивачу своєчасно звернутися до суду у т.ч протягом розумного строку до відповідача, позовна заява не містить.

Згідно частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Частиною першою статті 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву (частина друга статті 123 КАС України).

Таким чином, позивачу слід надати суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати підстави для поновлення строку.

Суддя звертає увагу позивача на те, що заява про поновлення строку звернення до адміністративного суду повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості. Відповідно з цим, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно частини другої статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На підставі наведеного та керуючись статтями 160, 161, 169, 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення коштів залишити без руху.

Встановити військовій частині НОМЕР_1 строк для усунення недоліків протягом 10 (десяти) календарних днів з дня отримання копії даної ухвали шляхом надання суду через підсистему "Електронний суд":

- обґрунтованої заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного звернення до суду та підтверджені належними доказами поважності причин пропуску строку звернення з 19.09.2024 до дня звернення до суду.

Роз`яснити, що відповідно до частини п`ятнадцятої статті 171 КАС України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

СуддяЄ.О. Кисельова