Справа № 240/15255/25
Суддя: Приходько Оксана Григорівна
Дата ухвалення: 2025-06-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

11 червня 2025 року м. Житомир справа № 240/15255/25

категорія 105000000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Приходько О.Г., розглядаючи позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Перлина Заріччя" до Житомирського відділу державної виконавчої служби у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про скасування постанови,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Перлина Заріччя" до Житомирського відділу державної виконавчої служби у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про скасування постанови про накладення штрафу від 14 травня 2025 року ВП № 78075641.

Відповідно до пунктів 3, 5 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) перевіряючи на етапі відкриття провадження матеріали позовної заяви на відповідність вимогам статей 160, 161 КАС України та щодо подання позову у встановлений строк, суд дійшов висновку, що позовна заява не відповідає вимогам цих норм Кодексу з таких підстав.

Згідно із частиною першою статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Види позовів дефіновано у статті 5 КАС України, якою визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень (пункт 2 частини першої цієї статті), визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій (пункт 3 частини першої цієї статті), визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії (пункт 4 частини першої цієї статті).

Відповідно до пунктів 4, 5 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві, зокрема, зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з викладом позовних вимог у прохальній частині позову позивач просить скасувати постанову про накладення штрафу від 14 травня 2025 року ВП № 78075641. Проте, за змістом позову заявлені вимоги обґрунтовує безпідставним стягненням виконавчого збору, додавши до позовної заяви постанову про відкриття виконавчого провадження від 14 травня 2025 року у ВП № 78075641.

Тому суд звертає увагу, що у постанові від 26 вересня 2024 року у справі № 990/220/24 Велика Палата Верховного Суду виснувала, що із законодавчих положень пунктів 4, 5 частини п`ятої статті 160 КАС України в поєднанні з вимогами статей 5, 77 цього Кодексу випливає, що особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві хто, котрий саме суб`єкт владних повноважень порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.

Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право.

Зміст заявленого позову не дає однозначно встановити предмет оскарження та суть заявлених вимог, що потребує визначення з боку позивача.

При цьому суд звертає увагу, що за правилами частини сьомої статті 161 КАС України до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування. Висуваючи вимогу про скасування постанови про накладення штрафу позивач не додає цієї постанови до позову та не заявляє клопотання про її витребування судом.

Суд зауважує, що виходячи із закріпленого у статті 9 КАС України принципу диспозитивності, звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Суд не вправі визначатись за позивача. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, в тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

Також, частиною першою статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця визначені статтею 287 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 287 КАС України позовну заяву може бути подано до суду, у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Частиною шостою статті 161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

У позовній заяві позивач зазначає, що оскаржувана постанова на поштову адресу позивача не надходила, проте позивач ознайомився з нею у кабінеті підсистеми "Електронний суд" 25 травня 2025 року.

Натомість, до суду з цим позовом позивач звернувся через підсистему "Електронний суд" 06 червня 2025 року, тобто з порушенням десятиденного строку звернення до суду, який закінчився 04 червня 2025 року.

До позовної заяви позивачем долучено "заяву про поновлення строків пропущеного строку позовної давності, що подається одночасно з позовною заявою", у якій позивач зазначає про те, що 29 травня 2025 року ним було подано до Житомирського окружного адміністративного суду адміністративний позов про скасування постанови Житомирського відділу державної виконавчої служби у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про накладення штрафу від 14 травня 2025 року ВП № 78075641 через підсистему "Електронний суд", й оскільки до позову не було додано всі необхідні документи, включно з доказами повноважень, ухвалою суду від 04 червня 2025 року позовну заяву було повернуто з підстав відсутності доказів повноважень підписанта позовної заяви.

Обставинами щодо технічної несправності в роботі підсистеми "Електронний суд" позивач обґрунтовує поважність причин пропуску встановленого строку звернення до суду з цим позовом, який просить поновити.

Надаючи оцінку наведеним доводам суд, насамперед, звертає увагу на те, що позивачем до цієї заяви не додано жодних доказів на підтвердження викладених ним обставин, а тому не доведено, що повернення попередньо поданого позову відбулось з причин, які не залежали від позивача, і які обумовлені наявністю об`єктивних і непереборних обставин, що унеможливили або значно утруднили можливість своєчасного звернення до суду й не могли бути усунуті позивачем. Суд при цьому зауважує й на тому, що позивачем не оскаржувалось судове рішення щодо повернення позовної заяви за обставин, незалежних від позивача, які зумовлені об`єктивними чинниками, як і не доведено попереднє (29 травня 2025 року) звернення до суду з аналогічними заявленим у цьому позові вимогами, враховуючи те, що позивачем ставиться вимога щодо скасування постанови про накладення штрафу. Однак за викладом заявлених вимог у позовній заяві у цій справі позивач позивається щодо стягнення виконавчого збору, про що йшлося вище, що не дозволяє беззаперечно упевнитися у тому, що саме з цими вимогами подавалось позовну заяву 29 травня 2025 року.

Тому суд констатує відсутність поважних, у розумінні процесуального закону, причин пропуску позивачем строку оскарження постанови про накладення штрафу та звернення до суду з цим позовом.

За правилами частин першої, другої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно з частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, позовну заяву належить залишити без руху з наданням позивачу десятиденного строку для подання:

- заяви із уточненням в ній заявлених позовних вимог до Житомирського відділу державної виконавчої служби у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) шляхом приведення їх у відповідність до норм частини першої статті 5 КАС України та чіткої конкретизації, які саме протиправні, на переконання позивача, рішення / дії / бездіяльність Житомирського відділу державної виконавчої служби у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) є предметом оскарження у поданому позові;

- заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду, у якій вказати інші підстави для поновлення строку та надати докази поважності причин пропуску строку звернення до суду з позовом у цій справі.

Керуючись статтями 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Визнати неповажними підстави для поновлення пропущеного строку звернення до суду та позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Перлина Заріччя" залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовна заява буде повернута позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

Суддя О.Г. Приходько