Справа № 640/4370/19
Суддя: Матуляк Я.П.
Дата ухвалення: 2025-06-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"11" червня 2025 р. справа № 640/4370/19
Івано-Франківський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Матуляка Я.П., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання незаконними та скасування постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.02.2019 за № 25/19/073-1959 та за № 24/19/073-1958, припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 15.02.2019 та припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 15.02.2019,
ВСТАНОВИВ:
Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся в Окружний адміністративний суд міста Києва з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання незаконними та скасування постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.02.2019 за № 25/19/073-1959 та за № 24/19/073-1958, припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 15.02.2019 та припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 15.02.2019.
Позовні вимоги мотивовано тим, що оскаржувані постанови та приписи містять помилкові висновки про те, що позивачем розпочато роботи з реконструкції приміщень цеху №5 корпусу 21 частини окремого приміщення площею 221,9 м.кв. з втручанням у несучі конструкції будинку АДРЕСА_1 , без документа, який надає право на виконання будівельних робіт у встановленому законодавством порядку. Більше того, перевіркою не взято до уваги, що тимчасова споруда встановлена позивачем по АДРЕСА_1 являє собою модульну установку заводського виготовлення, яка може бути вільно переміщена без втрати функціонального призначення, не належить до будівель або споруд, а тому не може бути об`єктом контролю зі сторони відповідача.
Згідно ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 20.03.2019 позовну заяву залишено без руху у зв`язку з її невідповідністю вимогам статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.04.2019 відкрито провадження в даній адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи, згідно із правилами, встановленими статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України.
Відповідно до ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.04.2019 клопотання відповідача про розгляд справи з викликом сторін залишено без задоволення.
На виконання Закону України "Про внесення зміни до пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" щодо забезпечення розгляду адміністративних справ" від 16.07.2024 № 3863-IX та відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 за № 399, адміністративну справу № 640/4370/19 передано Івано-Франківському окружному адміністративному суду.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.04.2025, справа передана головуючому судді Матуляку Я.П.
Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 14.04.2025 прийнято до провадження адміністративну справу №640/4370/19 та постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.
В матеріалах справи міститься відзив на позовну заяву від 19.04.2019 та заява від 28.04.2025, в яких відповідач проти позову заперечив, вказав на правомірність оскаржуваних рішень та просив в задоволенні позову відмовити.
Позивач скористався своїм правом на подання відповіді на відзив, яка надійшла до суду 15.05.2025. Представник позивача позовні вимоги підтримав та просить задовольнити.
Згідно заперечення від 20.05.2025 представник відповідача проти позову заперечує.
Розглянувши матеріали адміністративної справи в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами у відповідності до вимог статті 262 КАС України, дослідивши в сукупності письмові докази, якими сторони обґрунтовують позовні вимоги та заперечення на позов, судом встановлено таке.
Перевіркою встановлено, таке: відповідно до договору про надання послуг від 26.12.2018 за № 14 ФОП ОСОБА_1 для проведення урочистого заходу фестивалю "Ego Music Fest" отримав у короткострокове користування приміщення цеху №5 корпусу 21 частини окремого приміщення площею 221,9 кв. м. за адресою АДРЕСА_1 , де виконано будівельні роботи із реконструкції вказаних приміщень з втручанням у несучі конструкції будинку АДРЕСА_1 (демонтовано частину капітальної стіни вуличного фасаду будинку між віконними отворами з влаштуванням окремого входу (вхідної групи)) без документа який надає право на виконання будівельних робіт; реконструйовані приміщення цеху №5 корпусу 21 частини окремого приміщення площею 221,9 кв.м. експлуатуються під лаунж-бар-ресторан "Ego Paty Place" без прийняття в експлуатацію.
У зв`язку з виявленими порушеннями відповідачем складено протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які разом з повідомленням про розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, направлено позивачу (а.с.130-139).
Листом від 28.02.2019 позивачем на адресу відповідача направлено письмові пояснення разом із додатками (а.с.145-149).
За результатами розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності: акта перевірки від 15.02.2019, протоколів від 15.02.2019 директором Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) винесено оскаржувані постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.02.2019 за № 25/19/073-1959 та за № 24/19/073-1958 (а.с.153-158).
Не погоджуючись із винесеними відповідачем приписами та постановами про накладення штрафу, позивач звернувся з вказаним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.
Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі - Закон) встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
Відповідно до статті 41 Закону, державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі Порядок № 553).
Згідно з пунктом 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Пункт 7 Порядку № 553 містить вичерпний перелік підстав для проведення позапланової перевірки, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Відповідно до Порядку № 553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право перевіряти дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм. стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції та дотримання порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи.
Відповідно до пункту 13 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.
Пунктом 14 Порядку № 553 передбачено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний, зокрема надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Відповідно до п. 7 Порядку № 553 строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжено за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більш ніж на два робочих дні.
Позапланова перевірка позивача проведена протягом 10 робочих днів, з продовженням на 2 робочі дні.
Як встановлено судом, позивачем 25.01.2019 розпочато проведення перевірки дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт з реконструкції будівлі та прибудови тераси до будинку АДРЕСА_2 ). Так, перевіркою встановлено, що Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) не видавав та не реєстрував документів дозвільного та декларативного характеру, які б надавали право позивачу на виконання підготовчих та будівельних робіт та не приймав в експлуатацію об`єкт будівництва: "Реконструкція будівлі та прибудова тераси до будинку АДРЕСА_2 (лаунж-бар-ресторан "Ego Paty Place") у Печерському районі м. Києва".
Так, відповідно до договору про надання послуг від 26.12.2018 за №14 позивач отримав у короткострокове користування приміщення цеху №5 корпусу 21 частини окремого приміщення площею 221,9 кв.м. за адресою АДРЕСА_1 для проведення урочистого заходу фестивалю "Ego Music Fest" (а.с.82-85).
Як зазначалось судом вище, перевіркою встановлено такі порушення: виконання будівельних робіт з реконструкції приміщень цеху № 5 корпусу 21 частини окремого приміщення площею 221,9 кв.м. з втручанням у несучі конструкції будинку АДРЕСА_1 (демонтовано частину капітальної стіни вуличного фасаду будинку між віконними отворами з влаштуванням окремого входу (вхідної групи)), без документа який надає право на виконання будівельних робіт; приміщення цеху №5 корпусу 21 частини окремого приміщення площею 221,9 кв.м. експлуатуються під лаунж-бар-ресторан "Ego Paty Place" без прийняття в експлуатацію.
Наведене підтверджується матеріалами фотофіксації (а.с.100-106, 149).
Відповідно до пункту 16 Положення № 553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених Порядком.
Пунктом 17 Порядку 553 передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.
Відповідно до пункту 21 Порядку № 553, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
3a результатами проведеної перевірки посадовою особою відповідача складено акт перевірки від 15.02.2019 та, враховуючи виявлені порушення, видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 15.02.2019, а також складено протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15.02.2019 відносно позивача.
У зв`язку з відсутністю позивача на момент складення акту перевірки, протоколів та припису, відповідач направив останні рекомендованим листом від 19.02.2019 № 073-1593.
Згідно з пунктом 3 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого Міністрів України від 06.04.1995 № 244 (далі постановою Кабінету Порядок № 244), у разі відмови суб`єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб`єкту містобудування рекомендованим листом 3 повідомленням. Належним підтвердженням факту надіслання документів є розрахунковий документ відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції. Надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб`єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб підприємців, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб`єктом містобудування.
Відповідно до пункту 15 Порядку № 244 протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інші матеріали подаються посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, уповноваженій розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з метою вирішення питання притягнення до відповідальності та накладення штрафу протягом трьох днів після його складення.
Згідно з п. 16 Порядку № 244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.
Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за правопорушення, зокрема, виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (ССІ), у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Відповідно до абзацу 1 пункту 2 частини 2 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за правопорушення, зокрема, експлуатація або використання об`єктів будівництва, неприйнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації чи в акті готовності об`єкта до експлуатації, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Як зазначалось судом вище, за наслідками розгляду матеріалів перевірки, відповідачем винесено оскаржувані постанови та припис.
На думку суду, доводи позивача про те, що об`єкт перевірки є тимчасова споруда, є необґрунтованими, зважаючи на таке.
Частиною 2 статті 28 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 1.3 Порядку розміщення тимчасових споруд, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 21.10.2011 №244 встановлено, що тимчасова споруда торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності - одноповерхова споруда, що виготовляється з полегшених конструкцій з урахуванням основних вимог до споруд, визначених технічним регламентом будівельних виробів, будівель і споруд, і встановлюється тимчасово, без улаштування фундаменту.
Тимчасова споруда для здійснення підприємницької діяльності може мати закрите приміщення для тимчасового перебування людей (павільйон площею не більше 30 квадратних метрів по зовнішньому контуру) або не мати такого приміщення.
В той же час, згідно наявних матеріалів фотофіксації, судом встановлено, що позивачем допущено втручання у несучі конструкції будинку АДРЕСА_1 , а саме демонтаж частини капітальної стіни вуличного фасаду будинку між віконними отворами з влаштуванням окремого входу (вхідної групи).
Посилання позивача на наявні договори від 22.11.2018 за №12 та від 26.12.2018 за №14 про надання послуг (далі- Договори), відповідно до яких позивач короткостроково користується необлаштованою частиною площ окремих приміщень цеху № 5 корпусу № 21 по вул. Івана Федорова, 4 в м. Києві упродовж дії вказаних договорів у час з 22:00 по 6:00 години, спростовуються наявними в матеріалах справи доказами щодо того, що на території буд. 4 на вул. Федорова у Печерському районі м. Києва відсутнє розташування тимчасової споруди (сезонний майданчик, площею 248,8 кв.м.). Водночас, перевіркою зафіксовано факт здійснення підприємницької діяльності в облаштованій частині площ приміщень цеху № 5 корпусу № 21 по вул. Івана Федорова, 4 в м. Києві.
Як наслідок, суд доходить висновку щодо обґрунтованості висновків перевірки та, як наслідок, правомірності винесених рішень та припису.
Решта доводів учасників справи на спірні правовідносини не впливають та висновків суду по суті спору не змінюють.
Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права та застосовує цей принцип з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, рішення якого є джерелом права та обов`язковими для виконання Україною відповідно до статті 46 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі по тексту також - Конвенція).
У своїх рішеннях Європейський Суд з прав людини неодноразово зазначав, що рішення національних судів мають бути обґрунтованими, зрозумілими для учасників справ та чітко структурованими; у судових рішеннях має бути проведена правова оцінка доводів сторін, однак, це не означає, що суди мають давати оцінку кожному аргументу та детальну відповідь на нього. Тобто мотивованість рішення залежить від особливостей кожної справи, судової інстанції, яка постановляє рішення, та інших обставин, що характеризують індивідуальні особливості справи.
Разом з цим, згідно з пунктом 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Згідно з ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Підсумовуючи все вищевикладене, суд доходить висновку про те, що заявлений позов є необґрунтованим та не підлягає до задоволення.
На підставі статті 129-1 Конституції України, керуючись статтями 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
ВИРІШИВ:
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку. Відповідно до статей 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної протягом тридцяти днів з дня складення рішення в повному обсязі.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Матуляк Я.П.