Справа № 640/1806/22
Суддя: Маковська Олена Володимирівна
Дата ухвалення: 2025-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 червня 2025 рокуСправа №640/1806/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Маковської О.В., розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м.Києва" до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві про визнання протиправним та скасування наказу,-
Комунальне підприємство "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва" звернулося до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві в якому просить:
-визнати протиправними дії Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві щодо призначення та проведення позапланової перевірки Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва" на підставі Наказу про проведення позапланового заходу (перевірку) від 30.09.2021 №4550 та Направлення на проведення заходу від 30.09.2021 №3663;
-визнати протиправним та скасувати Наказ про проведення позапланового заходу (перевірку) від 30.09.2021 №4550;
-визнати протиправною та скасувати Постанову про накладення стягнень, передбачених ст.23 Закону України "Про захист прав споживачів" від 16.12.2021 №134, видану Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві, відповідно до якої застосовано стягнення у вигляді штрафу у розмірі 296 290,29 грн. до Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м.Києва".
В обґрунтування позову зазначено, що 05.10.2021 та 06.10.2021 посадовими особами Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві було здійснено спробу провести перевірку Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва". Проте, Комунальним підприємством "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва" було відмовлено у допуску до перевірки через те, що наказ та направлення на перевірку були винесені з порушенням норм законодавства. Зазначає, про протиправність дій відповідача через відсутність затвердженої та оприлюдненої на власному офіційному вебсайті Держпродспоживслужби, як єдиного органу державного нагляду у сфері ціноутворення, уніфікованої форми акта дотримання вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику, відсутність повноважень у посадових осіб відповідача визначати склад перевіряючих, наполягає на те, що посадові особи відповідача неправомірно зменшили строки проведення перевірки. Також, позивач вважає, що акт про створення перешкод від 06.10.2021 та від 18.10.2021 складені за відсутності на те правових підстав, отже постанова №134 про застосування штрафу є неправомірною.
Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 19.01.2022 відкрито провадження у справі та призначена до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
Від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, яким заперечує проти задоволення позовних вимог, оскільки наказ та направлення були прийняті в межах повноважень контролюючого органу. Уніфікована форма акта, складеного за результатами проведення планової (позапланової) перевірки за дотриманням суб?єктом господарювання вимог законодавства у сфері формування, встановлення та застосування державних регульованих цін, затверджена Наказом №1637 в повній мірі відповідає всім критеріям визначеним в Методиці №342, що підтверджується Додатком 2 до Методики. Зазначає, що склад посадових осіб, які мають проводити перевірку був визначений у направленні про проведенні заходу від 30.09.2021. Наполягає, що акти про створення перешкод від 06.10.2021 та від 18.10.2021 були складені через недопуск на перевірку та у зв`язку з тим, що контролюючий орган мав 2 предмети перевірки. Зазначає, що позивачем не зазначено, яку норму було порушено при винесенні постанови №134 про застосування штрафу. Просив у задоволенні позову відмовити.
Позивач подав відповідь на відзив, в якій просив задовольнити позов з підстав, вказаних в позовній заяві.
Розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, судом встановлено наступне.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що на адресу відповідача 10.09.2021 надійшло два звернення гр. ОСОБА_1 про порушення його законних прав КП "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва" за адресою: м. Київ, вул. Північна, 22:
1. Звернення гр. ОСОБА_1 від 10.09.2021 за вх. К-5255 з погодженням проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) в частині захисту прав споживачів (від 09.09.2021 №15.3-8/4480);
2. Звернення гр. ОСОБА_1 від 10.09.2021 за вх. К-5256 з погодженням проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) з питань дотримання вимог порядку застосування тарифів на комунальні послуги (від 08.09.2021 №15.3.2-6/4364).
На підставі звернень гр. ОСОБА_1 (від 10.09.2021 №K-5255, від 10.09.2021 за вх. К-5256), погоджень Держпродспоживслужби (від 09.09.2021 №15.3-8/4480, від 8.09.2021 №15.3.2-6/4364) та відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Закону України «Про захист прав споживачів», Закону України «Про ціни та ціноутворення» Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві видано Наказ від 30.09.2021 №4550 про проведення позапланового заходу.
На підставі Наказу від 30.09.2021 №4550 Головним управлінням Держпродспоживслужби в м.Києві винесено Направлення на проведення заходу від 30.09.2021 №3663, від отримання якого позивач відмовився.
За результатами перевірки складено Акт від 06.10.2021 №4550-1, в якому зафіксовано порушення вимог ст. 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, а саме: «В ході перевірки в.о. директора Сагайдак Людмилою Григорівною створено перешкоди у проведенні позапланового заходу, а саме не були надані документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань які виникають на час державного нагляду (контролю)».
З огляду на викладене, Головним управлінням відносно позивача було винесено Постанову про накладення стягнень, передбачених статтею 23 Закону України «Про захист прав споживачів» від 16.12.2021 №134 та застосовано штраф у розмірі 296 290,29 грн.
Не погодившись з такими діями відповідача, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Відповідно до ст. 16 Закону України «Про ціни і ціноутворення» органами державного контролю (нагляду) та спостереження у сфері ціноутворення (далі - уповноважені органи) є: центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з контролю за цінами; інші органи, визначені законом.
Повноваження та порядок діяльності уповноважених органів, права та обов`язки їх посадових осіб, які здійснюють державний контроль (нагляд) за дотриманням суб`єктами господарювання вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін та державне спостереження у сфері ціноутворення, визначаються цим Законом, Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та іншими законами.
Уповноважені органи в силу п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про ціни і ціноутворення» мають право проводити у суб`єктів господарювання в установленому порядку планові та позапланові перевірки: достовірності зазначеної у документах інформації про формування, встановлення та застосування державних регульованих цін; бухгалтерських книг, звітів, кошторисів, декларацій, показників реєстраторів розрахункових операцій та інших документів незалежно від способу подання інформації, пов`язаних з формуванням, встановленням та застосуванням державних регульованих цін; наявності виписки або витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, а також документів, що посвідчують особу, в посадових осіб.
За правилами ст. 26 Закону України «Про захист прав споживачів» центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, здійснює державний контроль за додержанням законодавства про захист прав споживачів, забезпечує реалізацію державної політики щодо захисту прав споживачів і має право, зокрема, перевіряти додержання суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сфері торгівлі і послуг, вимог нормативно-правових актів щодо безпеки продукції, а також правил торгівлі та надання послуг шляхом безперешкодного відвідування та обстеження відповідно до законодавства будь-яких виробничих, торговельних та складських приміщень таких суб`єктів
Положенням про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 02.09.2015 №667 (далі - Положення №667) регламентовано, що Державна служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужба) є центральним органом виконавчої влади.
За змістом пунктів 1 та 3 Положення № 667 Держпродспоживслужба є центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику, зокрема, у сферах здійснення державного нагляду (контролю) за дотримання законодавства про захист прав споживачів та дотримання вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін та з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів.
Згідно з пп. 11 п. 4 Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 02.09.2015 №667, Держпродспоживслужба відповідно до покладених на неї завдань у сфері дотримання вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін:
здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням вимог формування, встановлення та застосування державних регульованих цін;
здійснює державний нагляд (контроль) за достовірністю інформації, зазначеної у документах про формування, встановлення та застосування державних регульованих цін;
надає у випадках, передбачених законодавством, висновки щодо економічного обґрунтування витрат під час формування цін (тарифів) на товари, роботи і послуги, щодо яких запроваджено державне регулювання цін (тарифів);
надає органам виконавчої влади, органам місцевого самоврядування, суб`єктам господарювання обов`язкові до виконання приписи про усунення порушень вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін.
Згідно з пп. 6 п. 4 Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 02.09.2015 №667, Держпродспоживслужба відповідно до покладених на неї завдань у сфері здійснення державного нагляду (контролю) за дотримання законодавства про захист прав споживачів (у тому числі споживачів виробів з дорогоцінних металів та дорогоцінного каміння):
перевіряє додержання суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сфері торгівлі і послуг, вимог законодавства про захист прав споживачів, а також правил торгівлі та надання послуг;
проводить контрольні перевірки правильності розрахунків із споживачами за реалізовану продукцію відповідно до закону;
накладає на суб`єктів господарювання сфери торгівлі і послуг, у тому числі ресторанного господарства, стягнення за порушення законодавства про захист прав споживачів;
передає матеріали перевірок на дії осіб, що містять ознаки кримінального правопорушення, органам досудового розслідування;
Отже, саме до компетенції Держпродспоживслужби належить питання проведення перевірок у сферах здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін.
У той же час, нормативно-правовим актом, який визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю), є Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (тут і надалі у редакції, яка діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин).
Визначення державного нагляду (контролю) міститься у статті 1 Закону № 877-V та означає діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Згідно з частиною 11 статті 4 Закону № 877-V плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи.
Відповідно до абзаців 1-6 частини 1 статті 6 Закону № 877-V підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема, звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи територіального органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб територіального органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом.
Приписами ч. 1 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» встановлено, що під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Таким чином, суд доходить висновку щодо правомірності призначення та проведення перевірки з питань дотримання вимог щодо формування, встановлення та застосування тарифів та цін та захисту споживачів.
Згідно з частинами 3 та 4 статті 6 Закону № 877-V суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - двох робочих днів. Продовження строку здійснення позапланового заходу не допускається.
В даному випадку контролюючим органом здійснено вихід на перевірку в межах строку, встановленого наказом, отже суд відхиляє доводи позивача про порушення максимального строку її проведення.
Для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення). Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.
Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.
Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.
Дослідивши наказ та направлення на перевірку, суд доходить висновку, що вказані документи містять всі необхідні реквізити
В Наказі від 30.09.2021 №4550 чітко зазначено суб?єкта господарювання відносно, якого повинен був здійснитися позаплановий захід, а саме: КП «КЕРУЮЧА КОМПАНІЯ З ОБСЛУГОВУВАННЯ ЖИТЛОВОГО ФОНДУ ОБОЛОНСЬКОГО РАЙОНУ М. КИЄВА».
Предмет заходу: дотримання вимог законодавства про захист прав споживачів при наданні послуг, вимог порядку застосування тарифів на комунальні послуги з питань, викладених у зверненнях гр. ОСОБА_1 (за вх. К-5256 від 10.09.2021; К-5255 від 10.09.2021.
Отже, при виданні Наказу від 30.09.2021 №4550 Головним управлінням Держспоживслужби в м. Києві було дотримано всіх вимог чинного законодавства.
Держпродспоживслужбою було отримано два погодження, а саме:
погодження від 09.09.2021 №15.3-8/4480 про проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) в частині захисту прав споживачів;
погодження від 08.09.2021 №15.3.2-6/4364 про проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) з питань дотримання вимог порядку застосування тарифів на комунальні послуги.
Отже, сам факт проведення перевірок у двох різних сферах державного нагляду (контролю) на підставі одного Наказу та Направлення одним контролюючим органом щодо одного суб?єкта господарювання не суперечить чинному законодавству.
Застережень щодо включення до позапланового заходу державного контролю щодо одного суб?єкта господарювання декілька предметів перевірки, які охоплюються повноваженнями одного й того ж державного органу, приписи Закону про державний нагляд не містять.
Щодо змісту направлення від 30.09.2021 необхідно зазначити, що воно відповідає всім вимогам, а саме: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід - Головне управління Держпродспоживслужби в м.Києві; найменування суб?єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім?я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід - КП «КЕРУЮЧА КОМПАНІЯ З ОБСУГОВУВАННЯ ЖИТЛОВОГО ФОНДУ ОБОЛОНСЬКОГО РАЙОНУ М. КИЄВА»; місцезнаходження суб?єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід - місто Київ, вул. ПІВНІЧНА, будинок 22; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід - №4550 від 30.09.2021; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім?я та по батькові - головний спеціаліст відділу контролю за регульованими цінами Веляшкін Віктор Вікторович, головний спеціаліст відділу контролю за регульованими цінами - Кудрицька Наталя Миколаївна, начальник відділу контролю за регульованими цінами Курочка Дмитро Леонідович, головний спеціаліст відділу контролю у сфері робіт та послуг Управління захисту споживачів Чернуха Анастасія Ігорівна, головний спеціаліст відділу контролю у сфері робіт та послуг Управління захисту споживачів Семенюк Наталія Павлівна, головний спеціаліст відділу контролю у сфері робіт та послуг Управління захисту споживачів Сабардіна Людмила Михайлівна, головний спеціаліст відділу контролю у сфері робіт та послуг Управління захисту споживачів Марченко Тетяна Федорівна, головний спеціаліст відділу контролю у сфері робіт та послуг Управління захисту споживачів Столярчук Лілія Анатоліївна, провідний фахівець відділу контролю у сфері робіт та послуг Управління захисту споживачів Авілов Сергій Олександрович, провідний фахівець відділу безпечності харчових продуктів Управління безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини Сипко Станіслав Ігорович; дата початку та дата закінчення заходу - з 01.10.2021 по 18.10.2021; тип заходу (плановий або позаплановий) - позаплановий; форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо) - перевірка; підстави для здійснення заходу - на підставі звернень гр. ОСОБА_1 (за вх. К-5256 від 10.09.2021; K-5255 від 10.09.2021); предмет здійснення заходу - дотримання вимог законодавства про захист прав споживачів при наданні послуг, вимог порядку застосування у зверненнях гр. ОСОБА_1 (за вх. К-5256 від 10.09.2021; K-5255 від 10.09.2021); інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення) - позаплановий захід, з 02.09.2021 по 15.09.2021.
Отже, відповідачем повністю дотримано вимог при винесенні Направлення на проведення заходу від 30.09.2021 №3663.
Необхідно зазначити, що позивачем не заперечується той факт, що перевірка здійснювалась провідний фахівць відділу безпечності харчових продуктів Управління безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини Сипко Станіслав Ігорович та головний спеціаліст відділу контролю у сфері робіт та послуг Управління захисту споживачів Семенюк Наталія Павлівна, які зазначені в направленні на перевірку.
Стосовно твердження скаржника про те, що він не наділений повноваженнями щодо формування, встановлення та затвердження регульованих цін суд зазначає, що відповідачем не встановлювалося порушення КП «КЕРУЮЧА КОМПАНІЯ З ОБСУГОВУВАННЯ ЖИТЛОВОГО ФОНДУ ОБОЛОНСЬКОГО РАЙОНУ М. КИЄВА» порядку «встановлення» (затвердження) тарифів.
У розумінні приписів Порядку формування тарифів на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.06.2011 №869, тариф на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій є сукупною (загальною) вартістю надання таких послуг, розрахованою на основі економічно обґрунтованих планованих (нормативних) витрат з урахуванням планового прибутку та податку на додану вартість або єдиного податку.
Згідно з п. 2 зазначеного Порядку тариф на послуги розраховується окремо за кожним будинком залежно від запланованих кількісних показників послуг, що фактично повинні надаватися для забезпечення належного санітарно-гігієнічного, протипожежного, технічного стану будинків і споруд та прибудинкових територій з урахуванням переліку послуг згідно з додатком до цього Порядку.
Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 31 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавці/виробники здійснюють розрахунки економічно обґрунтованих витрат на виробництво (надання) житлово-комунальних послуг і подають їх органам, уповноваженим здійснювати встановлення тарифів.
Органи місцевого самоврядування встановлюють тарифи на житлово-комунальні послуги в розмірі не нижче економічно обґрунтованих витрат на їх виробництво (надання).
Отже, розрахунки економічно обґрунтованих витрат на виробництво (надання) житлово-комунальних послуг здійснюють саме виконавці / виробники житлово-комунальних послуг.
Статутом КП «КЕРУЮЧА КОМПАНІЯ З ОБСУГОВУВАННЯ ЖИТЛОВОГО ФОНДУ ОБОЛОНСЬКОГО РАЙОНУ М. КИЄВА» визначено, що на комунальне підприємство покладено надання послуг з утримання будинків, споруд і прибудинкових територій та інших житлово-комунальних послуг.
Таким чином, позивач безпосередньо задіяний у механізмі визначення рівня ціни/тарифу, оскільки згідно з законом зобов`язана здійснювати розрахунки економічно обґрунтованих витрат на виробництво (надання) житлово-комунальних послуг і подавати їх органам, уповноваженим здійснювати встановлення тарифів.
Згідно з ч. 6 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт.
Відповідно до ч. 15 ст. 4 вказаного Закону при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані використовувати виключно уніфіковані форми актів.
Відповідно, органи державного нагляду (контролю), які не затвердили та не оприлюднили у встановленому Законом порядку уніфіковані форми актів, що відповідають новій Методиці, втратили можливість проведення заходів державного нагляду (контролю), оскільки за результатами перевірок можливо складання актів перевірок виключно за уніфікованою формою.
Постановою Кабінету Міністрів України від 10.05.2018 №342 (далі - постанова КМУ № 342) затверджено Методику розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (далі - Методика).
Уніфіковані форми актів з переліком питань затверджуються органом державного нагляду та оприлюднюються на його офіційному веб-сайті протягом 5 робочих днів з дня затвердження у порядку, визначеному законодавством (абзац 8 частини 2 статті 5 Закону «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).
Згідно з пунктом 1 Методики, вона встановлює єдиний підхід до розроблення органами державного нагляду уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду.
Уніфікована форма акта перевірки розробляється органом державного нагляду та оприлюднюється на його офіційному веб-сайті протягом п`яти робочих днів з дня її затвердження (абзац 1 пункту 2 Методики).
При порівняльному аналізі змісту та розташування реквізитів акта перевірки, складеного за результатами перевірки позивача та уніфікованої форми акта перевірки, затвердженої наказом № 1637 встановлено, що вони є ідентичними.
Відповідно до ст. 10 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо, зокрема, органом державного нагляду (контролю) не була затверджена та оприлюднена на власному офіційному веб-сайті уніфікована форма акта, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику; використання посадовими особами органу державного нагляду (контролю) неуніфікованих форм актів.
Посилання позивача на те, що уніфікований акт не опубліковано спростовано у відзиві на позовну заяву, оскільки відповідний акт опубліковано на сайті ГУ Держспоживслужби у м.Києві.
Крім того, Верховний Суд, зокрема у справах №440/4748/1 (постанова від 26.08.2021), №420/1850/20 (постанова від 23.12.2021) сформував правову позицію, яка полягає у тому, що відсутність затвердженої уніфікованої форми акта не може бути підставою для обмеження контролюючого органу у здійсненні покладених на нього законодавством повноважень.
Також, відповідно до приписів ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» повторне проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю), забороняється.
Суд відхиляє доводи позивача стосовно повторного проведення перевірки, оскільки складення акту про створення перешкод не свідчить про проведення заходу державного нагляду (контролю).
Статтею 11 Закону № 877-V передбачено обов`язки суб`єкта господарювання. Так, суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний:
допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю) за умови дотримання ними порядку здійснення державного нагляду (контролю), передбаченого цим Законом;
виконувати вимоги органу державного нагляду (контролю) щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства;
надавати документи, зразки продукції, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), відповідно до закону;
одержувати примірник акта та/або припису органу державного нагляду (контролю) за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу.
Визначення створення перешкод органам державного нагляду (контролю) чи їх посадовим особам при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) міститься у статті 1 Закону № 877-V та означає невиконання законних вимог посадових осіб органу державного нагляду (контролю) або недопущення посадових осіб цього органу до здійснення заходів державного нагляду (контролю), підстави яких визначені законом.
При цьому поняття "недопущення до проведення перевірки" деталізується у постанові Кабінету Міністрів України від 24.05.2017 №361 "Про деякі питання проведення перевірок органів державного нагляду (контролю)", якою затверджено Порядок проведення перевірок додержання органами державного нагляду (контролю) вимог Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" в частині здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.
Хоча вказаний Порядок стосується саме процедури проведення Державною регуляторною службою перевірок додержання органами державного нагляду (контролю) вимог Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", водночас у пункті 13 цього Порядку визначено, що недопуском до проведення перевірки вважається: ненадання інформації на письмовий запит комісії в установлений строк; перешкоджання входженню до службових приміщень органу державного нагляду (контролю).
В аспекті спірних правовідносини позивач вчинив перешкоди для виконання покладених на відповідача функцій шляхом відмови в проведенні позапланового заходу державного контролю.
Відповідні обставини не заперечуються сторонами, отже відповідачем було правомірно складено акт про створення перешкод посадовій особі спеціально уповновженого органу виконавчої влади у сфері захисту прав споживачів у проведенні перевірки від 06.10.2021. Вказаний акт було отримано керівником позивача, про що свідчить її підпис.
Згідно з положеннями ч. ч. 7, 8, 11 ст. 7 Закону №877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 18 Закону №5007-VI від 21.06.2012 уповноважені органи мають право приймати рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін.
Статтею 20 Закону №5007-VI визначено, що до суб`єктів господарювання застосовуються адміністративно-господарські санкції за невиконання приписів уповноважених органів або створення перешкод для виконання покладених на них функцій.
Статтею 23 Закону №5007-VI визначено, що у разі порушення законодавства про захист прав споживачів суб`єкти господарювання сфери торговельного та інших видів обслуговування несуть відповідальність за створення перешкод службовим особам центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, та структурного підрозділу з питань захисту прав споживачів органу місцевого самоврядування у проведенні перевірки якості продукції, а також правил торговельного та інших видів обслуговування - у розмірі від одного до десяти відсотків вартості реалізованої продукції за попередній календарний місяць, але не менше десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а у разі, коли відповідно до закону суб`єкт господарської діяльності не веде обов`язковий облік доходів і витрат, - у розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Порядок стягнення сум адміністративно-господарських санкцій, передбачених цією статтею, визначається Господарським кодексом України.
Постановою про накладення стягнень, передбачених ст. 23 Закону України "Про захист прав споживачів" від 16.12.2021 №134 Головним управлінням Держпродспоживслужби в м.Києві за створення перешкод службовим особам центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, та структурного підрозділу з питань захисту прав споживачів органу місцевого самоврядування у проведенні перевірки якості продукції, а також правил торговельного та інших видів обслуговування застосовано стягнення у вигляді штрафу у розмірі 296 290,29 грн. до Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва".
Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції дійшов до висновку про необґрунтованість заявлених позовних вимог та відмову у їх задоволенні.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
У взаємозв`язку з наведеним слід зазначити, що відповідно до п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.
Відповідач по справі, як суб`єкт владних повноважень, виконав покладений на нього обов`язок щодо доказування правомірності вчинених ним дій та прийняття оскаржуваного рішення.
Натомість, позивачем не надано достатньо доказів в підтвердження обставин, якими обґрунтовує позовні вимоги.
Керуючись статтями 2, 5, 72, 77, 241, 243-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволенні позовної заяви Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва" до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві про визнання протиправним та скасування наказу - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.
Суддя О.В. Маковська