Справа № 200/4053/25
Суддя: Череповський Є.В.
Дата ухвалення: 2025-06-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

06 червня 2025 року Справа №200/4053/25

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Череповського Є.В., розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Донецької області (КДКА) (84333 Донецька область, м. Краматорськ, вул. Уральська, буд. 12, ) про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

03.06.2025 року ОСОБА_1 звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Донецької області (КДКА), в якому просить суд:

визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Донецької області №123 від 24.05.2025 року про порушення дисциплінарної справи щодо адвоката ОСОБА_1 .

04.06.2025 року ОСОБА_1 було подано заяву про забезпечення позову, в якій просив:

заборонити Кваліфікаційно-дисциплінарній комісії адвокатури Донецької області вчиняти будь-які дії з розгляду дисциплінарного провадження, відкритого на підставі рішення від 24.05.2025 року відносно адвоката ОСОБА_1 , до набрання законної сили судовим рішенням у справі;

або, як альтернативний спосіб забезпечення, зупинити дію рішення КДКА Донецької області про відкриття дисциплінарного провадження до набрання законної сили рішенням суду.

В обгрунтування вказаної заяви позивачем було зазначено, що в провадженні адміністративного суду перебуває позовна заява про визнання незаконним та скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Донецької області від 24.05.2025 року про відкриття дисциплінарного провадження. Водночас на 07 червня 2025 року КДКА призначено розгляд справи по суті, про що стало відомо з відповідного повідомлення. Зазначена дата засідання - 07 червня 2025 року припадає на суботу, тобто на вихідний день. Призначення розгляду дисциплінарної справи на офіційно неробочий день без жодних об`єктивних підстав свідчить про поспішність, відсутність належної процесуальної мотивації та спробу штучного форсування розгляду без урахування строків оскарження. Відповідно до частини третьої статті 39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», строк на оскарження рішень КДКА становить 30 календарних днів. Призначення розгляду дисциплінарного провадження на дату, що передує закінченню строку оскарження, є формальним і суперечить принципу правової визначеності. Такий підхід позбавляє мене як адвоката реальної можливості реалізувати своє право на захист у вичерпний строк, передбачений законом. Зазначене створює реальну загрозу того, що дисциплінарне провадження буде розглянуто до того, як суд оцінить законність самого рішення про його відкриття.

Розглядаючи заяву позивача про забезпечення позову та наявні у справі матеріали, суд виходить з наступного.

Вимоги щодо змісту і форми заяви про забезпечення позову визначені у ст. 152 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 152 КАС України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі і повинна містити:

1) найменування суду;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову;

4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності;

5) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Відповідно до ч. 4 ст. 152 КАС України до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Згідно із підпунктом 6 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України від 8 липня 2011 року №3674-VI Про судовий збір за подання заяви про забезпечення позову до адміністративного суду стягується судовий збір у розмірі 0,3 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У відповідності до Закону України Про Державний бюджет України на 2025 рік , розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2025 року складає 3028,00 грн.

Таким чином, при зверненні до адміністративного суду позивач повинен був сплатити судовий збір у розмірі 0,3 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 908,40 грн.

В порушення вказаних вимог Позивачем не було надано доказів сплати судового збору за подання заяви про забезпечення позову у встановленому розмірі.

Проте, в позовній заяві позиавч зазначив, що згідно з пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», я, як особа, яка має статус учасника бойових дій, звільнений від сплати судового збору за подання цього адміністративного позову. На підтвердження цього до позову додано копію посвідчення учасника бойових дій.

З цього приводу суд зазначає наступне.

Законом України Про судовий збір (далі - Закон № 3674) врегульовано правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Згідно з п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України Про судовий збір від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Статус, права, пільги учасників бойових дій та Героїв України встановлені, відповідно, Законами України Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту, Про основні засади соціального захисту ветеранів праці та інших громадян похилого віку в Україні.

За приписами п. 18 ст. 12 Закону України Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту і п. 2 ст. 9 Закону України Про основні засади соціального захисту ветеранів праці та інших громадян похилого віку в Україні такі особи мають пільги зі сплати податків, зборів, мита та інших платежів до бюджету відповідно до податкового та митного законодавства.

Отже, наявність статусу учасника бойових дій або Героя України не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору, а в цій частині зроблена відсилка до іншого законодавства.

Разом з тим, статтею 22 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" передбачено, що ветерани війни, до яких належать учасники бойових дій, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від усіх судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

З цією правовою нормою кореспондується пункт 13 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір".

Правовий аналіз змісту статті 5 Закону України "Про судовий збір" свідчить про те, що від сплати судового збору звільняються або особи, зазначені в пунктах 7, 8, 9, 10, яким така пільга безумовно надається у зв`язку з наявністю певного статусу незалежно від категорії справи (інваліди, громадяни, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи), або особи у справах визначеної в пунктах 1-6, 12-16 категорій.

Такий висновок підтверджується диспозицією пункту 16 частини першої статті 5 названого Закону, згідно з яким згадану пільгу мають позивачі - за подання позовів щодо спорів, пов`язаних з наданням статусу учасника бойових дій.

Конструкція пункту 13, в якому йдеться про "справи, пов`язані з порушенням їхніх прав", вказує на категорію справ, в яких учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору. Якби лише наявність в особи такого статусу надавала у цій частині пільгу, то відпадала б необхідність у формулюванні другої частини зазначеної норми закону про те, що звільнення від сплати судового збору стосується спорів про порушені права.

Вказана норма не містить вичерпного переліку порушених прав, однак порушення прав нерозривно пов`язане саме зі статусом учасника бойових дій, який, як і права такої особи, визначається спеціальним законом, а не усіх прав людини і громадянина, які встановлені Конституцією України та іншими законами.

На думку судді, ця норма Закону має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення визначає Закон України Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту від 22.10.1993 №3551-XII (далі Закон №3551-XII). Нормами частини другої статті 22 цього Закону визначено, що особи, на яких поширюється дія цього Закону, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, наведено у статті 12 Закону № 3551-XII.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 12.02.2020 у справі №545/1149/17 зазначила, що вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону №3551-XII.

Таким чином, в розрізі норм статті 12 Закону № 3551-XII, виходячи зі змісту та підстав його позовних вимог відсутні підстави для звільнення позивач від сплати судового збору у цій справі на підставі пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI.

Зазначена правова позиція знайшла своє відображення в постановах Великої Палати Верховного Суду від 09.10.2019 у справі № 9901/311/19, від 18.12.2019 у справі №ЗП/9901/4/19, від 12.02.2020 у справі № 545/1149/17 та постанові Верховного Суду від 05.03.2020 у справі №805/3967/17-а.

Також, у постанові від 12.12.2023 у справі № 600/1927/23-а Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду виснував, що за змістом частини другої статті 22 Закону № 3551-XII ветерани війни та особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені устатті 12 цього Закону.

Отже, судовий збір має бути сплачено на загальних засадах.

Таким чином, позивачем при подачі заяви про забезпечення позову до суду, не було дотримання вимог ст. 152 КАС України.

Відповідно до ч. 7 ст. 154 КАС України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 152 цього Кодексу або подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, повертає її заявнику без розгляду, про що постановляє ухвалу.

Аналізуючи вищевикладене, оскільки позивачем не додержано вимог ст. 152 КАС України при поданні заяви про забезпечення позову, остання підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Керуючись ст. ст. 5, 150, 152, 154, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову шляхом заборони Кваліфікаційно-дисциплінарній комісії адвокатури Донецької області вчиняти будь-які дії з розгляду дисциплінарного провадження, відкритого на підставі рішення від 24.05.2025 року відносно адвоката Барановського Віталія Вікторовича, до набрання законної сили судовим рішенням у справі або, як альтернативний спосіб забезпечення, зупинити дію рішення КДКА Донецької області про відкриття дисциплінарного провадження до набрання законної сили рішенням суду - повернути заявнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Першого апеляційного адміністративного суду в порядку, встановленим ст.ст. 294-297 КАС України.

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя Є.В. Череповський