Справа № 520/34531/24
Суддя: Чалий І.С.
Дата ухвалення: 2025-06-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

06 червня 2025 р. м. ХарківСправа № 520/34531/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Чалого І.С.,

Суддів Катунова В.В. , Ральченка І.М. ,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Національної поліції в Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 09.04.2025 по справі № 520/34531/24

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Харківській області

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 09.04.2025 задоволено позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

На зазначене рішення суду Головне управління Національної поліції в Харківській області подало апеляційну скаргу.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 15.05.2025 апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 09.04.2025 року по справі № 520/34531/24 залишено без руху та надано апелянту строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги, протягом десяти днів з моменту отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху. Роз`яснено апелянту, що у разі не усунення зазначених недоліків апеляційної скарги, відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 та ч. 5 ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України, питання про повернення апеляційної скарги буде вирішено протягом п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Копію ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 15.05.2025 апелянт, з урахуванням приписів абз. 2 п. 5 ч. 6 ст. 251 КАС України, отримав 16.05.2025, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа в підсистемі "Електронний суд".

Строк для усунення недоліків закінчувався 26.05.2025.

26.05.2025 апелянтом до суду подано клопотання про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 28.05.2025 залишено без задоволення клопотання скаржника про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги.

Копію вказаної вище ухвали суду апелянт, з урахуванням приписів абз. 2 п. 5 ч. 6 ст. 251 КАС України, отримав 29.05.2025, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа до електронного кабінету в підсистемі "Електронний суд".

Згідно з ч. 5 ст. 298 КАС України, питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Відповідно до ч. 2 ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу. У відповідності до приписів п. 1 ч. 4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відповідно до ч. 6 та ч. 7 ст. 298 КАС України, про повернення апеляційної скарги постановляється ухвала, яка може бути оскаржена в касаційному порядку. Копія ухвали про повернення апеляційної скарги надсилається учасникам справи у порядку, визначеному статтею 251 цього Кодексу. Скаржнику надсилається копія ухвали про повернення апеляційної скарги разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами. Копія апеляційної скарги залишається в суді апеляційної інстанції.

29.05.2025 відповідачем подана заява про поновлення процесуального строку для усунення недоліків поданої апеляційної скарги, разом з платіжною інструкцією № 397 від 28.05.2025 про сплату судового збору в розмірі 1 453,44 грн., водночас така заява подана з пропуском строку на усунення недоліків апеляційної скарги.

В обґрунтування вказаної заяви відповідачем надано лист направлений до УФЗБО ГУНП в Харківській області для організації сплати судового збору у даній справі за подання апеляційної скарги. Однак, відповідно до листа УФЗБО ГУНП від 23.05.2025 № 17053-2025 станом у період з 09.04.2025 по 09.05.2025 на рахунку Головного управління Національної поліції в Харківській області згідно КЕКВ 2800 "Інші поточні видатки", за яким обліковуються видатки на сплату судових зборів, провести оплату судового збору за подання апеляційної скарги неможливо. Після надходження коштів 28.05.2025 скаржником сплачено судовий збір.

Надаючи оцінку поданому апелянтом клопотанню про поновлення процесуального строку для усунення недоліків поданої апеляційної скарги, колегія суддів виходить з такого.

Відповідно до ч. 1 ст. 118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії.

Приписами ч. ч. 1, 6 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Суд зазначає, що статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010 року, заява № 45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006 року, заява № 23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Суд поновлює або продовжує процесуальний строк, якщо визнає поважною причину пропуску даного строку (поважність причин повинен доводити скаржник).

Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість поновлення пропущеного процесуального строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

Причини пропуску строку є поважними, якщо обставини які зумовили такі причини є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Такий підхід до визначення категорії поважності причин пропуску процесуального строку окреслено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 27 травня 2020 року у справі № 9901/546/19, у якій акцентувалась увага й на тому, що нормами статті 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Проаналізувавши вищенаведені приписи процесуального закону, Велика Палата Верховного Суду підкреслювала, що ними чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні відповідного процесуального документу повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Щодо доводів апелянта про те, що з 09.04.2025 по 09.05.2025 були відстуні кошти для сплати судового збору, колегія суддів зазначає наступне.

Так, апелянтом надано до суду лист № 17050-2025 від 23.05.2025, в якому зазначено що у зв`язку із відсутністю коштів у період з 09.04.2025 по 09.05.2025 на рахунку ГУ НП в Харківській області за КЕКВ 2800 "Інші поточні видатки", за яким обліковуються видатки на сплату судових зборів, провести оплату на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 09.04.2025 у справі № 520/34531/24 неможливо.

Суд апеляційної інстанції вважає, що сама лише вказівка у клопотанні про обставини неналежного фінансування не може бути доказом дійсної відсутності у скаржника коштів на сплату судового збору. Крім того, необхідним є і доведення того, що протягом усього строку з дати подання апеляційної скарги і до сплати судового збору апелянт вживав залежних від нього заходів для його сплати.

Наданий апелянтом вищезазначений лист про відсутність на рахунку КЕКВ 2800 коштів свідчать лише про таку відсутність станом на конкретну дату (конкретний період з з 09.04.2025 по 09.05.2025), та не свідчать про відсутність коштів для сплати судового збору протягом періоду після 09.05.2025 по дату сплати судового збору (28.05.2025).

Усталеною є практика Верховного Суду, що відсутність у суб`єкта владних повноважень коштів для своєчасної сплати судового збору є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Відповідач, що діє від імені держави як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від фінансових складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо сплати судового збору.

Відсутність у суб`єкта владних повноважень коштів для своєчасної сплати судового збору є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Сама ж по собі сплата суб`єктом владних повноважень судового збору після спливу встановленого КАС України та наданого судом строку не може бути безумовною підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення.

Колегія суддів вважає, що в цьому випадку саме по собі подання відповідачем апеляційної скарги повторно не може свідчити про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, оскільки протягом цього часу поведінку відповідача не можна визнати такою, що демонструє сумлінне та добросовісне ставлення до наявних у нього прав і обов`язків, а також вжиття усіх залежних від нього заходів для виконання свої процесуальних обов`язків. Бездіяльність посадових осіб ДПС в частині виконання вимог ухвали про залишення без руху вперше поданої апеляційної скарги, а також ненадання доказів на підтвердження вчинення будь-яких дій для виконання обов`язку по сплаті судового збору протягом значного проміжку часу свідчить саме на користь висновку про неповажність причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 27.05.2021 у справі № 540/493/19, від 10.06.2021 у справі № 320/2061/20, від 29 серпня 2024 року у справі № 480/4148/23.

Згідно з ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Така поведінка суб`єкта владних повноважень не може бути визнаною сумлінною, а тому суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відсутність підстав для поновлення відповідачу пропущеного строку на усунення недоліків.

При цьому жодних інших доказів вчинення дій, спрямованих на забезпечення своєчасної сплати судового збору, апелянтом не надано.

Враховуючи те, що вимоги ухвали суду від 13.05.2025 у встановлений судом строк не виконані та відповідач не навів поважних причин пропуску строку на усунення недоліків апеляційної скарги, наявні підстави для повернення апеляційної скарги в порядку, передбаченому ч. 5 ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України.

При цьому, колегія суддів зазначає, що повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню з апеляційною скаргою в порядку, визначеному законом.

Керуючись ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви Головного управління Національної поліції в Харківській області про поновлення строку на усунення недоліків апеляційної скарги відмовити.

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 09.04.2025 по справі № 520/34531/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії повернути скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)І.С. Чалий
Судді(підпис) (підпис)В.В. Катунов І.М. Ральченко