Справа № 380/42/25
Суддя: Крутько Олена Василівна
Дата ухвалення: 2025-06-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 червня 2025 рокусправа № 380/42/25

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючої судді Крутько О.В.,

розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Лео Трейдінг»

до Львівської митниці

про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості та карток відмови

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Лео Трейдінг» звернулось з позовом до Львівської митниці, у якому заявлено позовні вимоги:

визнати протиправними та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів: № UA209000/2024/400106/2 від 02.07.2024, № UA209000/2024/400108/2 від 03.07.2024, № UA209000/2024/400109/2 від 03.07.2024, № UA209000/2024/400110/2 від 03.07.2024, № UA209000/2024/400111/2 від 03.07.2024, № UA209000/2024/400117/2 від 15.07.2024, № UA209000/2024/400119/2 від 15.07.2024.

визнати протиправними та скасувати картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення: № UA209140/2024/000572, № UA209140/2024/000578, № UA209140/2024/000580, № UA209140/2024/000583, № UA209140/2024/000585, № UA209140/2024/000622, № UA209140/2024/000626.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що відповідно до оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів Львівська митниця необґрунтовано та безпідставно дійшла висновку, що декларантом або уповноваженою ним особою не було подано документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій статті 53 Митного кодексу України. Позивач звертає увагу, що усі належно оформлені документи подавалися при декларуванні товарів, перелік поданих документів наведено у картках відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення. В оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості не визначено яких саме документів визначених положеннями ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України не надав декларант. Разом з тим, витребування документів передбачених положенням ч.3 ст. 53 Митного кодексу України можливе у випадку наявності розбіжностей, ознак підробки або відсутності відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни. Відповідачем в ході здійснення митних процедур не надано доказів на спростування визначеної позивачем вартості товару, а саме по собі зазначення митним органом у спірних рішеннях про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або підставою для незастосування обраного ним методу її визначення. Позивач стверджує, що вказане свідчить про відсутність у відповідача фактичних підстав для коригування заявленої декларантом митної вартості товарів, а саме коригування митної вартості є необґрунтованим.

Позивач просить задовольнити позовні вимоги.

Відповідач заперечив проти задоволення позовних вимог, подав відзив на позовну заяву, у якому вказує, що під час митного оформлення товару згідно досліджуваних митних декларацій Львівською митницею були встановлені невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості, визначеної за основним методом. В оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товарів зазначено причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), також чітко обґрунтовано необхідність перевірки спірних правовідносин та зазначено документи, надання яких може усунути сумнів у їх достовірності. У рішеннях про коригування митної вартості наведена вичерпна інформація щодо джерел інформації для визначення митної вартості та здійснених коригувань, що відповідає вимогам нормативних документів.

Відповідач стверджує, що посадові особи Львівської митниці при здійсненні контролю митної вартості імпортованого позивачем товару діяли в межах повноважень та відповідно до вимог чинного законодавства України, просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази, які мають значення для справи, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.

Між позивачем ТзОВ «Лео Трейдінг», як покупцем, та ТОВ «Kapek Kagit Ambalaj Uretim Ithalat Ihracat TIC.LTD.STI», як продавцем, укладено Контракт купівлі-продажу № 202301 від 03.08.2023 року (далі Контракт).

Відповідно до п. 1.1 Контракту протягом терміну дії Контракту Продавець передає у власність Покупцю, а Покупець приймає та оплачує товари, які тут і далі називаються «Товари», відповідно до викладених нижче умов. У п. 2.1, 2.2 Договору визначено, що ціни на товари встановлені у Доларах США і включають вартість упаковки, пакувальних матеріалів, маркування, навантаження та виконання експортних формальностей у країні Продавця. Загальна вартість товару, що поставляється за цим Контрактом, складається із сум всіх комерційних Інвойсів Продавця.

Згідно з п. 3.2 Контракту умови поставки товару: FCA Izmit, якщо інше не зазначено в Специфікації та Проформі Інвойс відповідно до ІНКОТЕРМС-2020.

У п. 4.1 Договору зазначено, що оплата здійснюється банківським переказом на розрахунковий рахунок Продавця згідно з Специфікацією та Проформою Інвойс на кожну партію Товарів. Валюта платежу долари США.

У комерційній пропозиції № 21/06-1 від 21.06.2024 року продавець запропонував ціни 1350 доларів США за 1 тонну товару.

У специфікації № 8 від 21.06.2024 року продавець визначив характеристики товару, які постачатимуться вагою 154 т вартістю 207900 доларів США. Вартість 1 метричної тони товару дорівнює 1350 доларів США.

У рахунку-проформі № 5 від 21.06.2024 року зазначено, що вартість 154 тон товару становить 207900 доларів США.

Також у проформі визначено, що 1 метрична тонна коштує 1350 доларів США.

У комерційному інвойсі № ККЕ043 від 27.06.2024 року зазначено, що вартість 21885 кг товару становить 29544,75 доларів США. Вартість 1 кг товару становить 1,350 долари США. Умови поставки: FCA IZMIT. Виробник Hayat Kimya.

Позивач здійснив передоплату за товар відповідно до рахунку-проформи № 5 від 21.06.2024 на підставі платіжного доручення № 63 та 65 на суму 150000,00 доларів США.

Перевезення товару здійснювало ТОВ «Бета-Інвес Логістік» на підставі договору на транспортне обслуговування № 09/06-1 від 09.06.2023 року.

Відповідно до рахунку-фактури № СФ-0000568 від 28.06.2024 року вартість транспортного перевезення до кордону з Україною становить 105000,00 грн.

З метою митного оформлення вказаного товару 02.07.2024 року ТОВ «Лео Трейдінг» подало до Львівської митниці електронну митну декларацію № 24UA70U4, відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації.

02.07.2024 Львівською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2024/400106/2.

Митницею було застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ) для визначення митної вартості товарів та відкориговано вартість товару. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала МД UA110130/2024/13601 від 12.06.2024. де митна вартість товару з схожими характеристиками становила 1.6686 дол.США за кг. Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось.

Львівською митницею було відмовлено у митному оформленні задекларованого товару, у зв`язку з чим оформлено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209140/2024/000572.

З метою випуску товару у вільний обіг ТОВ «Лео Трейдінг» подало митну декларацію 24UA11U3, згідно з якою різниця митних платежів (ПДВ) становить 6500,41 грн. 1.2.

Згідно умов наступної поставки товару за вищевказаним контрактом у комерційному інвойсі № ККЕ040 від 26.06.2024 року було визначено, що вартість 22086 кг товару становить 29816,10 доларів США. Вартість 1 кг товару становить 1,350 долари США. Умови поставки: FCA IZMIT. Завод Hayat Kimya.

Перевезення товару здійснював ФОП ОСОБА_1 на підставі договору № 19/06-2024/2 від 19.06.2024 року.

Відповідно до рахунку на оплату № 1433 від 24.06.2024 року вартість транспортного перевезення до кордону з Україною становить 120000,00 грн.

З метою митного оформлення вказаного товару 02.07.2024 року ТОВ «Лео Трейдінг» подало до Львівської митниці електронну митну декларацію № 24UA81U8, відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації.

03.07.2024 Львівською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2024/400108/2. Митницею було застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ) для визначення митної вартості товарів. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала МД UA110130/2024/13601 від 12.06.2024. де митна вартість товару з схожими характеристиками становила 1.6686 дол.США за кг. Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось.

Львівською митницею було відмовлено у митному оформленні задекларованого товару, у зв`язку з чим оформлено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209140/2024/000578.

З метою випуску товару у вільний обіг ТОВ «Лео Трейдінг» подало митну декларацію 24UA81U5, згідно з якою різниця митних платежів (ПДВ) становить 33344,92 грн.

Згідно умов наступної поставки товару за вищевказаним контрактом, у комерційному інвойсі № ККЕ041 від 26.06.2024 року зазначено, що вартість 22276 кг товару становить 30072,60 доларів США. Вартість 1 кг товару становить 1,350 дол. США. Умови поставки: FCA IZMIT. Завод Hayat Kimya. Перевезення товару здійснював ФОП ОСОБА_1 на підставі договору № 19/06-2024/2 від 19.06.2024 року.

Відповідно до рахунку на оплату № 1434 від 24.06.2024 року вартість транспортного перевезення до кордону з Україною становить 112000,00 грн.

З метою митного оформлення вказаного товару 02.07.2024 року ТОВ «Лео Трейдінг» подало до Львівської митниці електронну митну декларацію № 24UA83U6, відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації.

03.07.2024 Львівською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2024/400109/2. Митницею було застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ) для визначення митної вартості товарів. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала МД UA110130/2024/13601 від 12.06.2024. де митна вартість товару з схожими характеристиками становила 1.6686 дол.США за кг. Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось.

Львівською митницею було відмовлено у митному оформленні задекларованого товару, у зв`язку з чим оформлено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209140/2024/000580.

З метою випуску товару у вільний обіг ТОВ «Лео Трейдінг» подало митну декларацію 24UA67U0, згідно з якою різниця митних платежів (ПДВ) становить 35438,20 грн.

Згідно умов наступної поставки товару за вищевказаним контрактом у комерційному інвойсі № ККЕ042 від 26.06.2024 року зазначено, що вартість 21873 кг товару становить 29528,55 доларів США. Вартість 1 кг товару становить 1,350 дол. США. Умови поставки: FCA IZMIT. Завод Hayat Kimya.

Перевезення товару здійснював ФОП ОСОБА_2 на підставі договору № 19/06-2024 від 19.06.2024 року.

Відповідно до рахунку на оплату № 1435 від 24.06.2024 року вартість транспортного перевезення до кордону з Україною становить 92000,00 грн.

З метою митного оформлення вказаного товару 02.07.2024 року ТОВ «Лео Трейдінг» подало до Львівської митниці електронну митну декларацію № 24UA82U7, відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації.

03.07.2024 Львівською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2024/400110/2. Митницею було застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ) для визначення митної вартості товарів. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала МД UA110130/2024/13601 від 12.06.2024. де митна вартість товару з схожими характеристиками становила 1.6686 дол. США за кг. Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось.

Львівською митницею було відмовлено у митному оформленні задекларованого товару, у зв`язку з чим оформлено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № № UA209140/2024/000583.

З метою випуску товару у вільний обіг ТОВ «Лео Трейдінг» подало митну декларацію 24UA90U0, згідно з якою різниця митних платежів (ПДВ) становить 38391,88 грн.

Згідно умов наступної поставки товару за вищевказаним контрактом, у комерційному інвойсі № ККЕ044 від 27.06.2024 року зазначено, що вартість 21825 кг товару становить 29463,75 доларів США. Вартість 1 кг товару становить 1,350 дол США. Умови поставки: FCA IZMIT. Завод Hayat Kimya.

Перевезення товару здійснювало ТОВ «Бета-Інвес Логістік» на підставі договору на транспортне обслуговування № 09/06-1 від 09.06.2023 року.

Відповідно до рахунку-фактури № СФ-0000569 від 28.06.2024 вартість транспортного перевезення до кордону з Україною становить 100000,00 грн.

З метою митного оформлення вказаного товару 03.07.2024 року ТОВ «Лео Трейдінг» подало до Львівської митниці електронну митну декларацію № 24UA32U1, відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації.

03.07.2024 Львівською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2024/400111/2. Митницею було застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ) для визначення митної вартості товарів. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала МД UA110130/2024/13601 від 12.06.2024. де митна вартість товару з схожими характеристиками становила 1.6686 дол.США за кг. Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось.

Львівською митницею було відмовлено у митному оформленні задекларованого товару, у зв`язку з чим оформлено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209140/2024/000585.

З метою випуску товару у вільний обіг ТОВ «Лео Трейдінг» подало митну декларацію 24UA94U7, згідно з якою різниця митних платежів (ПДВ) становить 36667,28 грн.

Згідно умов наступної поставки товару за вищевказаним контрактом у комерційному інвойсі № ККЕ046 від 06.07.2024 року зазначено, що вартість 22200 кг товару становить 29970,00 доларів США. Вартість 1 кг товару становить 1,350 долари США. Умови поставки: FCA IZMIT. Виробник Hayat Kimya.

Позивач здійснив передоплату за товар відповідно до рахунку-проформи № 5 від 21.06.2024 на підставі платіжного доручення № 68 на суму 57900,00 дол. США.

Перевезення товару здійснювало ТОВ «Бета-Інвес Логістік» на підставі договору на транспортне обслуговування № 09/06-1 від 09.06.2023 року.

Відповідно до рахунку-фактури № СФ-0000595 від 05.07.2024 вартість транспортного перевезення до кордону з Україною становить 115000,00 грн.

З метою митного оформлення вказаного товару 15.07.2024 року ТОВ «Лео Трейдінг» подало до Львівської митниці електронну митну декларацію № 24UA76U0, відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації.

15.07.2024 Львівською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2024/400117/2. Митницею було застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ) для визначення митної вартості товарів та відкориговано вартість лише одного товару. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала МД №UA110130/2024/12758 від 03.06.24, де митна вартість товару з схожими характеристиками становила 1.6686 дол.США за кг. Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось.

Львівською митницею було відмовлено у митному оформленні задекларованого товару, у зв`язку з чим оформлено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209140/2024/000622.

З метою випуску товару у вільний обіг ТОВ «Лео Трейдінг» подало митну декларацію 24UA77U6, згідно з якою різниця митних платежів (ПДВ) становить 39513,08 грн.

Згідно умов наступної поставки товару за вищевказаним контрактом, у комерційному інвойсі № ККЕ047 від 06.07.2024 року зазначено, що вартість 22071 кг товару становить 29795,85 доларів США. Вартість 1 кг товару становить 1,350 долари США. Умови поставки: FCA IZMIT. Виробник Hayat Kimya.

Перевезення товару здійснювало ТОВ «Бета-Інвес Логістік» на підставі договору на транспортне обслуговування № 09/06-1 від 09.06.2023 року. Відповідно до рахунку-фактури № СФ-0000595 від 05.07.2024 року вартість транспортного перевезення до кордону з Україною становить 115000,00 грн.

З метою митного оформлення вказаного товару 15.07.2024 року ТОВ «Лео Трейдінг» подало до Львівської митниці електронну митну декларацію № 24UA75U0, відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації.

15.07.2024 Львівською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2024/400119/2. Митницею було застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ) для визначення митної вартості товарів та відкориговано вартість лише одного товару. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала МД UA110130/2024/12758 від 03.06.24, де митна вартість товару з схожими характеристиками становила 1.6686 дол.США за кг. Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось.

Львівською митницею було відмовлено у митному оформленні задекларованого товару, у зв`язку з чим оформлено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209140/2024/000626.

З метою випуску товару у вільний обіг ТОВ «Лео Трейдінг» подало митну декларацію 24UA48U5, згідно з якою різниця митних платежів (ПДВ) становить 35341,95 грн.

Не погодившись з рішеннями про коригування митної вартості товарів та картками відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, позивач звернувся до суду.

Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог суд виходить з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України визначено обов`язок органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України (далі МК України) та іншими законами України.

Відповідно до вимог частини першої статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товару, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товару.

Частина перша статті 257 МК України передбачає, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Статтею 49 МК України встановлено, що митною вартістю товару, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товару, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно із частинами першою, другою статті 51 МК України митна вартість товару, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої, другої статті 52 МК України заявлення митної вартості товару здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товару у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Як встановлено частиною першою статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Частиною другою статті 53 МК України визначений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів. Ними є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу (частини перша, друга статті 54 МК України).

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Як визначено частиною п`ятою статті 54 МК України, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості.

У частині третій статті 53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно з частиною четвертою статті 53 МК України у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті (частина п`ята статті 53 МК України).

Із наведених положень випливає, що митний орган має повноваження здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом. Зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, невідповідністю характеристик товару, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товару, порівнянням рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товару, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товару. При цьому лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині третій статті 53 МК України (подані документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, мають ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари), є підставою для витребування додаткових документів, перелік яких наведений у цій нормі. Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товару, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товару, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товару; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товару; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товару, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Відповідно до частини шостої статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Наведені норми зобов`язують митницю зазначати конкретні обставини, які викликали сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовiрностi.

Разом з тим, у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично (частина сьома статті 54 МК України).

Згідно з частиною першою статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Як визначено частиною другою статті 58 МК України, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті (частина четверта статті 58 МК України).

У розумінні частини п`ятої статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Повний перелік витрат, які підлягають додаванню до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари при визначенні митної вартості, визначений частиною десятою статті 58 МК України.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові від 05.05.2022 у справі № 2040/6019/18 Верховний Суд висловив наступну правову позицію: …Митний орган має право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Єдиними підставами, які надають контролюючому органу право відійти від встановлених обмежень, які пов`язані із перевіркою основного переліку документів що підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи, є лише наявність передбачених законодавцем обставин, а саме, у випадку якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, адже такі вади не дозволяють митному органу законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.

Водночас, в разі здійснення коригування митної вартості за резервним методом, у рішенні про коригування орган доходів і зборів поряд з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо; також у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні (пункт 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року №598)…

У рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, необхідно навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу… Сама по собі різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю подібних (аналогічних) товарів, що розмитнювались цією ж чи іншими особами у попередніх періодах, ще не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів. Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості та, як наслідок, коригування митної вартості за другорядними методами.

Суд встановив, що для здійснення митного оформлення товару позивач подав до Львівської митниці електронні митні декларації від 02.07.2024 № 24UA70U4, від 02.07.2024 № 24UA81U8, від 02.07.2024 № 24UA83U6, від 02.07.2024 № 24UA82U7, від 03.07.2024 № 24UA32U1, від 15.07.2024 № 24UA76U0, від 15.07.2024 № 24UA75U0.

Для підтвердження заявленої митної вартості позивачем до митних декларацій надано документи згідно переліку, який наведено у картках відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Митну вартість товару згідно з поданих митної декларації визначено за першим методом - за ціною договору.

Відповідач не погодився з задекларованою митною вартістю товару та здійснив коригування, застосувавши 6 (резервний) метод.

Подані декларантом відповідно до частини другої статті 53 МК України документи підтверджують складові митної вартості за першим (основним) методом.

В оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товарів № UA209000/2024/400106/2 від 02.07.2024 вказано: «Відповідно до вимог ЗУ "Про приєднання України до Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів" від 01.08.2006 №57-V та ст.6 Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів (Женева, 19 травня 1956 р) у гр.22 та 23 CMR зазначаються підпис та штамп перевізника та відправника товару. У поданій до митного оформлення CMR дані графи не містять підписів перевізника та відправника товару».

Такі ж аргументи наведені у рішеннях № UA209000/2024/400111/2 від 03.07.2024, № UA209000/2024/400119/2 від 15.07.2024, № UA209000/2024/400108/2 від 03.07.2024, UA209000/2024/400110/2 від 03.07.2024, № UA209000/2024/400117/2 від 15.07.2024, UA209000/2024/400109/2 від 03.07.2024.

Суд враховує, що затвердженої форми автотранспортної накладної та вимог щодо її заповнення законодавством України не передбачено. З реквізитів CMR можна встановити, що такі було складено саме для перевезення товару, якого стосується предмет наведеного спору.

За висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 20.06.2023 у справі №380/1221/20, у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. Відповідно до ст. 4 Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів, складанням вантажної накладної підтверджується договір перевезення. Таким чином, умови міжнародного перевезення товарів не стосуються й безпосередньо не впливають на ціну товару. У зв`язку з чим, самі по собі недоліки щодо оформлення вантажних накладних CMR, не є такими, що можуть бути підставою для сумніву щодо правильності визначення митної вартості товарів.

Окрім того, товарно-транспортна накладна (CMR) у розумінні приписів ч. 2 ст. 53 МК України не є документом, інформація з якого впливає на визначення митної вартості товарів. Таким чином, інформація, зазначена у накладній, не впливає на підтвердження числових значень складових митної вартості товарів. Оскільки недоліків щодо кількісних та якісних характеристик товару, вказаного у товарно-транспортній накладній, митним органом не виявлено, як наслідок вказане не може бути підставою для коригування митної вартості.

Також рішення № UA209000/2024/400106/2 від 02.07.2024 мотивується таким: «У гр. 20 митної декларації задекларовано умови поставки EXW Izmit, у інвойсі ККЕ043 від 27.06.2024 також зазначені умови поставки EXW Izmit. Проте, у гр.4 ЦМР зазначено місце завантаження товару BASISKELE-KOCAELI-TURKIYE та у рахунку на оплату витрат на транспортування зазначено, що перевезення здійснювалось за маршрутом BASISKELE-KOCAELI (Туреччина) - Порубне - Пустомити. Протиріччя у даних не дає змоги встановити точний маршрут перевезення, а отже, перевірити правильність розрахунку складових митної вартості».

Подібні аргументи наведені у рішеннях № UA209000/2024/400111/2 від 03.07.2024, № UA209000/2024/400119/2 від 15.07.2024, № UA209000/2024/400108/2 від 03.07.2024, UA209000/2024/400110/2 від 03.07.2024, № UA209000/2024/400117/2 від 15.07.2024, UA209000/2024/400109/2 від 03.07.2024.

Щодо цих доводів відповідача суд враховує пояснення позивача, що територіально завантаження відбувалося у районі Basiskele - Провінції Косаеlі (Хайят-Коджаелі) - місті Izmit - країна Turkiye. Саме тому зазначення в документах таких місць Basiskele - Косаеli (Хайят-Коджаелі) - Izmit - Turkiye не суперечить умовам поставки, так як все знаходиться в одній територіальній громаді.

Також відповідач в оскаржуваному рішенні № UA209000/2024/400106/2 від 02.07.2024 зауважив, що рахунок на оплату транспортних витрат датований 28.06.2024, проте, відповідно до відміток у ЦМР вантаж перетнув кордон 30.06.2024, отже, на момент складання рахунку відомості про витрати на транспортування не були відомі у повному обсязі.

Подібні мотиви наведені у рішеннях № UA209000/2024/400111/2 від 03.07.2024, № UA209000/2024/400119/2 від 15.07.2024, № UA209000/2024/400108/2 від 03.07.2024, UA209000/2024/400110/2 від 03.07.2024, № UA209000/2024/400117/2 від 15.07.2024, UA209000/2024/400109/2 від 03.07.2024.

На такі доводи митного органу суд зазначає, що перевезення товару за досліджуваними поставками підтверджено належними документами, а оформлення рахунку на оплату транспортних витрат до фактичного перетину таким товаром кордону є правомірним.

Відповідач у рішенні №UA209000/2024/400106/2 від 02.07.2024 наводить також такі аргументи: «У розділі 4 «умови оплати» контракту купівлі-продажу №202301 від 03.08.2023 зазначено, що оплата здійснюється (...) згідно із специфікацією та проформою-інвойсом на кожну партію товару. До митного оформлення надано специфікацію та рахунок-проформу на суму 207900 дол. США, умови поставки FCA Ізміт; умови оплати 100% попередня оплата, у гр.44 МД внесено реквізити документів за кодом 3001 «банківський платіжний документ, що стосується товару».

Зауваження до документів на оплату наведені також у рішеннях № UA209000/2024/400111/2 від 03.07.2024, № UA209000/2024/400119/2 від 15.07.2024, № UA209000/2024/400108/2 від 03.07.2024, № UA209000/2024/400110/2 від 03.07.2024, № UA209000/2024/400117/2 від 15.07.2024, № UA209000/2024/400109/2 від 03.07.2024.

Щодо цих мотивів відповідача суд бере до уваги, що з долучених документів слідує, що позивачем та продавцем було погоджено кількість та вартість товарів, які постачалися в подальшому окремими партіями. Позивач надав платіжні доручення на підтвердження оплати товару.

Відповідно до п. 4.2. Контракту купівлі-продажу умови оплати зазначені у Специфікації та Проформі Інвойсі на певну партію товару. У разі переплати вона зараховується в рахунок майбутніх поставок. У разі недоплати Покупець зобов`язується здійснити доплату не пізніше, ніж за 20 днів з моменту поставки певної партії Товару.

При безпосередній поставці товарів за митними деклараціями продавцями видавалися комерційні інвойси (рахунки-фактури), у яких визначено конкретну вагу товару у кілограмах, який постачатиметься і відповідно точну вартість цієї кількості товару. Отже, підсумковий асортимент товару, його ціна та умови поставки і оплати відображені у комерційних інвойсах (рахунках-фактурах).

До того ж, фактична оплата за поставлений товар, як і спосіб здійснення такої оплати (готівковий, безготівковий), так і часові рамки оплати (передоплата, післяплата, відстрочка), не впливають на ціну (розмір оплати) товару, що передбачена контрактом (з урахування додаткових платежів, якщо такі передбачені чи здійснені). Аналогічне правозастосування міститься у постанові Верховного Суду від 17.04.2018 року у справі №815/329/17.

Окрім того, в рішеннях про коригування митної вартості відповідач вказує, що за власним бажанням декларантом надано експортну митну декларацію країни відправлення форма ЕХ1- зазначено умови поставки EXW Стамбул, що протирічить даним, вказаним у товаросупровідних документах) та прайс-листі (цінова пропозиція складена на умовах FCA Ізміт).

Щодо цих тверджень відповідача суд зазначає, що за оформлення експортної декларації відповідальність несе саме продавець товару, а тому, відповідно, факт зазначення в експортній декларації певних відомостей про умови поставки фактично не залежить від позивача (покупця) та відповідно він не може відповідати за правильність заповнення та внесення відповідної інформації до митної декларації країни відправлення.

Зазначена правова позиція була висловлена Верховним Судом у постанові від 14.01.2020 у справі №813/1350/14.

Також відповідач у рішеннях № UA209000/2024/400109/2 від 03.07.2024, № UA209000/2024/400110/2 від 03.07.2024, № UA209000/2024/400108/2 від 03.07.2024, № UA209000/2024/400111/2 від 03.07.2024 вказує на те, що до митного оформлення не було подано заявку на перевезення, а у рішенні №UA209000/2024/400117/2 від 15.07.2024 висловлені зауваження до поданої заявки на перевезення.

Суд відхиляє такі мотиви відповідача, оскільки заявка-замовлення на перевезення не є первинним документом, який містить в собі інформацію про вартість товару. На законодавчому рівні відсутнє визначення складових (реквізитів) заявки до договору.

Частини 2 та 3 статті 53 Митного кодексу України не визначають заявку на перевезення документом, що обґрунтовує заявлену митну вартість та повинен безумовно чи на вимогу митниці подаватися до митного контролю.

Згідно з ч.5 ст. 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Суд звертає увагу, що усі зазначені в оскаржуваних рішеннях зауваження митного органу до документів позивача носять формальний характер, не конкретизовані, не наведено висновки органу митного контролю з приводу виявлення таких розбіжностей та не зазначено, що ці розбіжності свідчать про неправильне визначення позивачем митної вартості товару.

Суд зазначає, що рішення митного органу не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару; висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах та обставинах.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні по справі Суомінен проти Фінляндії (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року зазначив, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, надавши обґрунтування своїх рішень.

В оскаржуваних рішеннях відповідача не вказано, які саме підстави дають обґрунтовану можливість вважати, що позивачем заявлено неповні чи/або недостовірні відомості саме щодо митної вартості заявленого позивачем до декларування товару, зокрема, не вказано які саме складові митної вартості є непідтвердженими.

Суд встановив, що позивачем подано для митного оформлення товару повний пакет документів на підтвердження повноти і достовірності заявленої митної вартості товару за основним методом, а відповідачем не доведено, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації та не надано доказів, які б підтверджували відсутність підстав для визначення митної вартості за першим методом. Наявність належних підстав для коригування митної вартості відповідачем не доведена.

Аналіз вищевикладених норм права та фактичних обставин свідчить про те, що відповідачем необґрунтовано прийнято рішення про коригування митної вартості товарів.

Митний орган не надав доказів на підтвердження тієї обставини, що позивачем у декларації митної вартості було зазначено не всі складові числового значення митної вартості, неправильно здійснено розрахунок, внесено недостовірні або неточні відомості, або у наданих документах містяться розбіжності, ознаки підробки або не всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості задекларованих товарів.

У постанові від 23.07.2021 року у справі № 820/3979/17 Верховний Суд зазначив наступне: «Оскільки оскаржена в судовому порядку картка відмови носить похідний характер від прийнятих рішень про коригування митної вартості, вимогу про визнання її протиправною правомірно визнано судами обґрунтованою».

Позовні вимоги про скасування картки відмови є похідними від позовних вимог про скасування рішення про коригування митної вартості і є способом захисту одного і того ж порушеного права позивача на розмитнення товару з визначенням митної вартості товару за першим методом.

Картки відмови в прийнятті митних декларацій прийняті виключно у зв`язку з прийняттям відповідачем рішень про коригування митної вартості.

Зважаючи на протиправність прийнятих рішень про коригування митної вартості товарів існують підстави і для скасування карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Перевіряючи оскаржувані рішення на відповідність його критеріям, наведеним у частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, суд приходить до висновку про те, що при їх прийнятті суб`єкт владних повноважень діяв не на підставі закону, який регулює спірні відносини; необґрунтовано, без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

За наведених доводів, позовні вимоги слід задовольнити, оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення слід визнати протиправними та скасувати.

Відповідно до вимог ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Судові витрати зі справи судового збору стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 14, 77, 90, 139, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів: № UA209000/2024/400106/2 від 02.07.2024, № UA209000/2024/400108/2 від 03.07.2024, № UA209000/2024/400109/2 від 03.07.2024, № UA209000/2024/400110/2 від 03.07.2024, № UA209000/2024/400111/2 від 03.07.2024, № UA209000/2024/400117/2 від 15.07.2024, № UA209000/2024/400119/2 від 15.07.2024.

Визнати протиправними та скасувати картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення: № UA209140/2024/000572, № UA209140/2024/000578, № UA209140/2024/000580, № UA209140/2024/000583, № UA209140/2024/000585, № UA209140/2024/000622, № UA209140/2024/000626.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Львівської митниці (79000, м. Львів, вул. Костюшка Т., буд.1, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Лео Трейдінг» (адреса: 81100, Львівська обл., м. Пустомити, провулок Тихий, 1, ) судовий збір в сумі 19659,18 грн. (дев`ятнадцять тисяч шістсот п`ятдесят дев`ять грн. 18 коп).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У випадку розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 06.06.2025.

СуддяКрутько Олена Василівна