Справа № 640/11748/20
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2025-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 червня 2025 року № 640/11748/20

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Колеснікової І.С., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, третя особа - Державне агентство меліорації та рибного господарства України, про стягнення середнього заробітку, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Кабінету Міністрів України, третя особа - Державне агентство рибного господарства України, в якому просить стягнути з Кабінету Міністрів України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 травня 2009 року у справі №5/241 у розмірі 327 973, 12 грн.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва замінено третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету позову на стороні відповідача у справі №640/11748/20 з Державного агентства рибного господарства України (04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, 45-а, ) на Державне агентство меліорації та рибного господарства України (04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, 45-а, ).

На підставі вимог Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» дану справу передано для розгляду до Київського окружного адміністративного суду.

Ухвалою від 23 жовтня 2023 року прийнято справу до провадження та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

Позовні вимоги обґрунтовані протиправним невиконанням відповідачем рішення суду щодо поновлення позивача на посаді, наслідком чого стало недоотримання позивачем заробітку з вини відповідача.

Заперечуючи проти заявлених позовних вимог відповідач, у наданому суду відзиві, наголошує на правомірності свої поведінки у межах спірних правовідносин, а тому просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

Оцінивши належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд встановив таке.

Як вбачається з матеріалів справи, постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 25 травня 2009 року по справі №5/241 задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, третя особа - Державний комітет рибного господарства України, а саме: визнано протиправним та скасовано розпорядження Кабінету Міністрів України від 10 квітня 2008 року «Про звільнення ОСОБА_1 з посади Голови Державного комітету рибного господарства України»; поновлено ОСОБА_1 на посаді Голови Державного комітету рибного господарства України з 10 квітня 2008 року та зобов`язано Кабінет Міністрів України видати розпорядження про поновлення ОСОБА_1 на посаді Голови Державного комітету рибного господарства України з 10 квітня 2008 року.

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 03 червня 2010 року постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 травня 2009 року по справі №5/241 залишено без змін.

Отже, в силу норм статі 254 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції чинній станом на час ухвалення судового рішення; далі КАС України) постанова Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 травня 2009 року по справі № 5/241 набрала законної сили 03 червня 2010 року.

У подальшому, ухвалою Вищого адміністративного суду України від 10 квітня 2012 року постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 травня 2009 року та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 03 червня 2010 року залишено без змін.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 лютого 2013 року у даній справі роз`яснено, що шляхом виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 травня 2009 року буде внесення Кабінетом Міністрів України до Президента України подання щодо поновлення ОСОБА_1 на посаду Голови Державного агентства рибного господарства України.

Водночас, ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Кабінету Міністрів України, третя особа - Державне агентство рибного господарства України, в якому просив:

- стягнути з Кабінету Міністрів України на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу у розмірі 137223,36 грн;

- стягнути з Кабінету Міністрів України на користь позивача середній заробіток за час затримки виконання постанови Окружного адміністративного суду м. Києва від 25 травня 2009 року у справі № 5/241 у розмірі 1424834,73 грн;

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 26.09.2019 по справі №640/7825/19 адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено частково: стягнуто з Кабінету Міністрів України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу в сумі 137223 (сто тридцять сім тисяч двісті двадцять три тисячі) грн 36 коп.; у задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 26.02.2020 по справі №640/7825/19 вирішено: рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 26.09.2019 в частині відмови у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, третя особа - Державне агентство рибного господарства України про виплату середнього заробітку за період за час затримки виконання судового рішення про поновлення на посаді скасувати та прийняти нову постанову в цій частині; адміністративний позов ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, третя особа - Державне агентство рибного господарства України, про виплату середнього заробітку за період за час затримки виконання судового рішення про поновлення на посаді задовольнити; стягнути з Кабінету Міністрів України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки виконання постанови Окружного адміністративного суду м. Києва від 25.05.2009 у справі № 5/241 у розмірі 1424834,73 грн. (один мільйон чотириста двадцять чотири тисячі вісімсот тридцять чотири гривні 73 коп).

Так, в обґрунтування позовних вимог позивач вказує на те, що постанова Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 травня 2009 року по справі № 5/241 в частині поновлення його на посаді досі не виконана, отже він, має право на присудження йому середнього заробітку за період затримки виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 травня 2009 року по справі № 5/241, у період з 08.05.2019 по 22.05.2020, який не був охоплений рішенням суду у справі №640/7825/19.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог виходячи з такого.

Згідно до ст. 235 Кодексу законів про працю України рішення про поновлення на роботі незаконно звільненого працівника, підлягає негайному виконанню.

При цьому, негайне виконання судового рішення полягає в тому, що воно набуває властивостей здійснення і підлягає виконанню не з часу набрання ним законної сили, що передбачено для переважної більшості судових рішень, а негайно з часу його оголошення в судовому засіданні, чим забезпечується швидкий і реальний захист життєвоважливих прав та інтересів громадян і держави.

Обов`язковість рішень суду віднесена Конституцією України до основних засад судочинства, а тому, з огляду на принцип загальнообов`язковості судових рішень судові рішення, які відповідно до закону підлягають негайному виконанню, є обов`язковими для виконання, зокрема, посадовими особами, від яких залежить реалізація прав особи, підтверджених судовим рішенням.

Відповідно до ч. 2 ст. 14 КАС України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Згідно з ч. 3 ст. 14 КАС України невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

За нормами ст. 370 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Так, п. 3 ч. 1 ст. 371 КАС України встановлено, що рішення суду про поновлення на посаді у відносинах публічної служби виконуються негайно.

Положеннями ст. 236 Кодексу законів про працю України визначено, що у разі затримки власником або уповноваженим ним органом виконання рішення органу, який розглядав трудовий спір про поновлення на роботі незаконно звільненого або переведеного на іншу роботу працівника, цей орган виносить ухвалу про виплату йому середнього заробітку або різниці в заробітку за час затримки.

Отже, для вирішення питання про наявність підстав для стягнення середнього заробітку або різниці в заробітку за час затримки виконання рішення про поновлення на роботі, на підставі статті 236 Кодексу законів про працю України, належить встановити: чи мала місце затримка виконання такого рішення, у разі наявності затримки виконання рішення - встановити період затримки, який необхідно рахувати від наступного дня після постановлення рішення про поновлення на роботі до дати видання роботодавцем наказу про поновлення на роботі, та, відповідно, провести розрахунок належних до стягнення сум за встановлений період.

Як вбачається з матеріалів справи, судове рішення про поновлення позивача на посаді Голови Державного агентства рибного господарства України, станом на час звернення позивача до суду, так і не виконано.

Вимушений прогул - це час, протягом якого працівник з вини власника або уповноваженого ним органу був позбавлений можливості працювати.

Як вже зазначалось вище, положення ст. 236 КЗпП України встановлюють відповідальність роботодавця у вигляді стягнення середнього заробітку за час затримки виконання рішення суду про поновлення на роботі працівника з метою компенсації йому втрат від неотримання заробітної плати чи неможливості працевлаштуватись.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.07.2018 (справа № 552/3404/17).

Так, належним виконанням судового рішення про поновлення на роботі/посаді, слід вважати видання власником/уповноваженим органом про це наказу, що дає можливість працівнику приступити до виконання своїх попередніх обов`язків.

Відтак, з огляду на вказане та обставини справи, суд вважає, що у відповідача - Кабінету Міністрів України, наявний обов`язок по поновленню позивача на посаді, адже саме відповідач звільняв його з посади, а судовим рішення, що набрало законної сили, визнано протиправним та скасовано розпорядження Кабінету Міністрів України від 10 квітня 2008 року «Про звільнення ОСОБА_1 з посади Голови Державного комітету рибного господарства України»; поновлено ОСОБА_1 на посаді Голови Державного комітету рибного господарства України з 10 квітня 2008 року та зобов`язано Кабінет Міністрів України видати розпорядження про поновлення ОСОБА_1 на посаді Голови Державного комітету рибного господарства України з 10 квітня 2008 року.

У свою чергу, з матеріалів справи вбачається та не заперечується сторонами, що позивач на вказаній посаді так поновлений не і був, що, у свою чергу, свідчить про затримку відповідачем виконання судового рішення про поновлення на роботі незаконно звільненого працівника та зумовлює породження у позивача права на отримання середнього заробітку за час затримки виконання, в силу приписів ст. 236 Кодексу законів про працю України.

Про невиконання відповідачем судового рішення також свідчить лист Секретаріату Кабінету Міністрів України № 2188/0/2-17 від 17.03.2017 та лист Кабінету Міністрів України № 7753/0/2-18 від 16.05.2018, в яких зазначається, що рішення про поновлення ОСОБА_1 на посаді Голови Державного комітету рибного господарства Кабінетом Міністрів України не приймалось.

А як вбачається з листа Держрибагентства України №10-8.2-17/1998-20 від 31.03.2020 посада Голови Державного агентства рибного господарства України наразі вакантна.

При цьому, суд не погоджується з доводами відповідача про те, що Кабінет Міністрів України та позивач не перебували у трудових відносинах, а тому, Уряд не має нести відповідальність за невиконання судового рішення, оскільки, саме Кабінет Міністрів України видавав розпорядження про звільнення позивача, саме на нього судовим рішенням було покладено обов`язок видати розпорядження про поновлення на посаді, та саме який, є тим уповноваженим органом, який у разі затримки виконання рішення органу, який розглядав трудовий спір про поновлення на роботі незаконно звільненого або переведеного на іншу роботу працівника, виплачує компенсацію.

Більше того, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 лютого 2013 року, роз`яснено, що шляхом виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 травня 2009 року буде внесення Кабінетом Міністрів України до Президента України подання щодо поновлення ОСОБА_1 на посаду Голови Державного агентства рибного господарства України, яке, як підтвердили у судовому засіданні представники учасників справи, є правонаступником Державного комітету рибного господарства України.

Інші ж доводи відповідача про відсутність підстав, неможливість виконання рішення суду про поновлення на посаді та/або утруднення його виконання, не є предметом розгляду даної справи та мало б бути покладено в обґрунтування правової позиції під час розгляду спору про поновлення на посаді, а не під час розгляду справи про стягнення компенсації за невиконання судового рішення про поновлення на посаді.

Приписи ст. 236 КЗпП не зобов`язують особу, щодо якої не виконується судове рішення про поновлення, чекати фактичного поновлення, а передбачає компенсацію (грошове вираження у вигляді санкції за невиконання рішення про поновлення на посаді) з моменту виникнення на те підстав, до обраної самою особою дати.

Порядок обчислення середнього заробітку для визначення оплати вимушеного прогулу визначений у Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 року № 100.

За правилами п. 2 Порядку №100 середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата.

Згідно з п. 8 Порядку №100 нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком.

Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Зі змісту Правил внутрішнього службового розпорядку в апараті Державного агентства рибного господарства України, наданому у повідомленні №3-82-17/1171/17 від 06.03.2017, вбачається, що в Держрибагентстві встановлено п`ятиденний робочий тиждень із тривалістю роботи по днях: понеділок, вівторок, середа, четвер - по 8 годин 15 хвилин, п`ятниця - 7 годин; вихідні дні - субота і неділя.

Враховуючи положення зазначених правил, якими встановлено п`ятиденний робочий тиждень, розмір середньої заробітної плати за час затримки виконання рішення суду має розраховуватися виходячи з кількості робочих днів, які визначаються щороку Міністерством соціальної політики України.

- Період затримки виконання рішення суду у 2019 році (з 08.05.2019 по 31.12.2019) становить 164 робочих дня (лист Міністерства соціальної політики України від 08.08.2018 №78/0/206-18 «Про розрахунок норми тривалості робочого часу на 2019 рік» ).

- Період затримки виконання рішення суду у 2020 році (з 01.01.2020 по 22.05.2020) становить 98 робочих дня (лист Міністерства соціальної політики України від 29.07.2019 №1133/0/206-19 «Про розрахунок норми тривалості робочого часу на 2020 рік»).

Отже, період з 08.05.2019 по день ухвалення рішення по справі є часом затримки виконання судового рішення про поновлення позивача на роботі. Разом з тим, позивач може розрахувати розмір середнього заробітку за час затримки виконання рішення, починаючи з 08.05.2019 по день подання до суду цієї позовної заяви - 22.05.2020.

Відповідно до абз. 1 п. 10 Порядку №100 у випадках підвищення тарифних ставок і посадових окладів на підприємстві, в установі, організації відповідно до актів законодавства, а також за рішеннями, передбаченими в колективних договорах (угодах), як у розрахунковому періоді, так і в періоді, протягом якого за працівником зберігається середній заробіток, заробітна плата, включаючи премії та інші виплати, що враховуються при обчисленні середньої заробітної плати, за проміжок часу до підвищення коригуються на коефіцієнт їх підвищення.

В листі Держрибагентства України №10-8.2-17/1998-20 від 31.03.2020 р. зазначається, що розмір посадового окладу для посади Голови Державного агентства рибного господарства України в період з 08.05.19 р. по 27.03.2020 р. підвищився з 24000,00 до 29400,00 грн, а саме:

1) 06 лютого 2019 року в Постанову Кабінету Міністрів України №15 від 18 січня 2017 року «Питання оплати праці державних органів» були внесені зміни відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 06 лютого 2019 р. №102, якою визначено посадовий оклад для керівника державного органу (вся територія України) - коефіцієнт співвідношення до мінімального розміру посадового окладу дорівнює 6,81.

Постанова набирає чинності з дня її опублікування і застосовується з 1 січня 2019 року (відповідно до п. 4).

Відповідно до п. 1 Примітки до Схеми посадових окладів на посадах державної служби за групами оплати праці з урахуванням юрисдикції державних органів у 2019 році (у коефіцієнтах) посадові оклади на посадах державної служби за групами оплати праці з урахуванням юрисдикції державних органів визначаються шляхом множення мінімального розміру посадового окладу групи 9 у державних органах, юрисдикція яких поширюється на територію одного або кількох районів, міст обласного значення, який становить два розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб, установленого законом на 1 січня 2018 р., на відповідний коефіцієнт. У разі коли посадовий оклад визначено у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище - заокруглюються до 10 гривень (крім мінімального розміру посадового окладу групи 9).

Виходячи із норми про визначення посадових окладів із прожиткового мінімуму на 1 січня 2018 року, заробітна плата керівника державного органу (вся територія України) складає: (1762,00*2)*6,81 = 23998,44 грн., та округлюється до 24000,00 грн.

Таким чином, середньоденна заробітна плата з 08.05.2019 по 31.12.2019 становила 1142,85 грн, ((24000*2)/42).

2) Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 18 січня 2017 р. № 15» від 15 січня 2020 року № 16 внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 18 січня 2017 р. № 15 «Питання оплати праці працівників державних органів».

Розмір посадового окладу для посади державної служби «керівник державного органу, юрисдикція якого поширюється на всю територію України» встановлено у розмірі 29 400,00 грн.

Таким чином, середньоденна заробітна плата з 01.01.2020 по 22.05.2020 становить 1434,14 грн. (29400,00*2/41).

Враховуючи стягнення на підставі постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 26 лютого 2020 року у справі №640/7825/19 з відповідача на користь позивача середнього заробітку за час затримки виконання рішення суду за період з 26.05.2009 по 07.05.2019, предметом даного позову є стягнення середнього заробітку за час затримки виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25.05.2009 за період з 08.05.2019 по 22.05.2020.

Отже, стягненню підлягає середній заробіток:

- за час затримки виконання рішення суду з 08.05.2019 р. по 31.12.2019 р.: 1142,85 грн.*164=187 427,40 грн.

- за час затримки виконання рішення суду з 01.01.2020 р. по 13.04.2020 р.: 1434,14 грн. *98=140545,72 грн.

Таким чином, середній заробіток за час затримки виконання рішення суду про поновлення на роботі позивача складає 327 973,12 грн.

Відповідно до статті 244 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:

1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до положень частин 1 та 2 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 241-246, 250, 263 КАС України суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Кабінету Міністрів України (01008, місто Київ, вулиця Грушевського, будинок 12/7), третя особа - Державне агентство меліорації та рибного господарства України (04053, місто Київ, вулиця Січових Стрільців, будинок 45-а; ), про стягнення середнього заробітку задовольнити.

Стягнути з Кабінету Міністрів України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 травня 2009 року у справі №5/241, за період такої затримки з 08 травня 2019 року по 22 травня 2020 року, у розмірі 327 973, 12 грн (триста двадцять сім тисяч дев`ятсот сімдесят три гривні дванадцять копійок).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Колеснікова І.С.