Справа № 640/12122/21
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2025-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Турлакової Н.В.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Акціонерного товариства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" до Державної аудиторської служби України, третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Державне спеціалізоване підприємство «Північна Пуща» про визнання протиправним та скасування висновку,-
Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 11.05.2021 позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення визначених в ній недоліків.
Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 28.05.2021 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Вирішено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи та проведення судового засідання.
02.07.2021 року від відповідача надійшов відзив на позов.
Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 10.08.2021 залучено до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог на стороні позивача - державне спеціалізоване підприємство «Північна Пуща» (вул. Леніна, 146, м. Чорнобиль, Київська обл., код ЄДР 402475540).
27.08.2021 року від ДСП «Північна Пуща» надійшли пояснення третьої особи по суті позову.
Законом України від 13.12.2022 №2825-IX "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" (далі - Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.
Відповідно до п. 2 Прикінцевих та перехідних Закону №2825-IX, з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.
Згідно з абзацом четвертим п.2 Прикінцевих та перехідних положень Закону №2825-ІХ, інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом України "Про внесення зміни до пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" щодо забезпечення розгляду адміністративних справ", але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України.
На виконання вимог Закону № 3863-ІХ наказом ДСА України від 16.09.2024 № 399 затверджено Порядок передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва (далі Порядок № 399).
Пунктом 22 Порядку № 399 встановлено, що на підставі отриманих примірників протоколу та переліку судових справ відповідальною особою протягом семи робочих днів після завершення автоматизованого розподілу судових справ передаються судові справи до судів, визначених за результатами автоматизованого розподілу.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано на розгляд судді Дніпропетровського окружного адміністративного суду Турлаковій Н.В.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.02.2025 року прийнято адміністративну справу до провадження. Позовну заяву Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" до Державної аудиторської служби України, третя особа без самостійних вимог на стороні позивача - Державне спеціалізоване підприємство «Північна Пуща» про визнання протиправним та скасування висновку залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.02.2025 року прийнято уточнену позовну заяву Акціонерного товариства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" до Державної аудиторської служби України, третя особа без самостійних вимог на стороні позивача - Державне спеціалізоване підприємство «Північна Пуща» про визнання протиправним та скасування висновку та продовжено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Від відповідача надійшов відзив на позов, в якому зазначено, що під час здійснення моніторингу закупівлі UA-2021-02-24-012548-b, Держаудитслужба виявила порушення з боку позивача вимог статті 40 Закону № 922. Проаналізувавши повідомлення про намір укласти договір (під час застосування переговорної процедури) від 24.02.2021, Держаудитслужба виявила, що зазначене повідомлення не містить інформацію про місце виконання робіт, що свідчить про недотримання вимог пункту 3 частини шостої статті 40 Закону № 922. Проте позивач вважає, що з його боку не було допущено зазначеного порушення, позаяк, як останній зазначає у своєму адміністративному позові, що під час проведення закупівлі UA-2021-02-24-012548-b використовувався авторизований майданчик SmartTender.biz, на якому позивач заповнював повідомлення про намір укласти договір. При цьому, як зазначає позивач, в такому повідомленні неможливо було зазначити місце виконання робіт, що ніби то свідчить про технічну неможливість внесення такої інформації. Відповідно до пункту 3 частини шостої статті 40 Закону № 922 повідомлення про намір укласти договір про закупівлю повинно містити інформацію про кількість, місце та строк поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг. Отже, з аналізу зазначеної норми права випливає, що законодавець встановив вимогу для замовник щодо обов`язкового зазначення в повідомлення про намір укласти договір про закупівлю інформацію про кількість, місце та строк поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг. Зважаючи на викладене, виявлене порушення пункту 3 частини шостої статті 40 Закону № 922 підтверджується належними та допустимими доказами. Щодо порушення вимог абзацу четвертого пункту 2 частини другої статті 40 Закону № 922 Держаудитслужба вважає за потрібне зазначити таке. Відповідно до положень частин першої та другої статті 40 Закону № 922 переговорна процедура закупівлі використовується замовником як виняток і відповідно до якої замовник укладає договір про закупівлю після проведення переговорів щодо ціни та інших умов договору про закупівлю з одним або кількома учасниками процедури закупівлі. Переговорна процедура закупівлі застосовується замовником як виняток у разі, зокрема, відсутність конкуренції з технічних причин. Тобто з огляду на зміст зазначених норм права випливає, що законодавець визначив чіткі підстави, які є виключними, для проведення переговорної процедури. Однак за результатами моніторингу публічної закупівлі UA-2021-02-24-012548-b, а саме, проаналізувавши обґрунтування проведення позивачем переговорної процедури, Держаудитслужба виявила, що позивач як замовник закупівлі в обґрунтування підстав обрання переговорної процедури закупівлі зазначив про те, що наразі відсутня конкуренція з технічних причин, внаслідок чого договір про закупівлю може бути укладено лише з одним постачальником, за відсутності альтернативи.
Від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій зазначено, що відзив ґрунтується на помилкових висновках, які не спростовують аргументи позову. Відповідач посилається на закупівлю ДСП «Північна Пуща» лісозаготівельних послуг (ДК 021:2015 - 77210000-5) у приватних підприємств «Форест сервіс плюс» (закупівля UA-2021-01-27-006317-c) і «Тур-ліс» (закупівля UA-2021-01-27-006667-c) як на встановлений факт наявності у зазначених підприємств Спеціального дозволу. З інформації з вебсайту Prozorro за закупівлями UA-2021-01-27-006317-c, UA-2021-01-27-006667-c, на які посилається Відповідач, тендерна документація відсутня як така, що унеможливлює встановлення такого кваліфікаційного критерію як обов`язкова наявність Спеціального дозволу. Не містять таких вимог укладені за зазначеними закупівлями договори про надання лісозаготівельних послуг, тому посилання Відповідача на ці закупівлі не підтверджує наявність у ПП «Форест сервіс плюс» і «Тур ліс» Спеціальних дозволів. Посилання Відповідача на закупівлі UA-2020-12-08-002604-a, UA-2021-01-19-000472-c не підтверджують наявність у ТОВ «Соул консалт», ТОВ «КФ «Велес», ФОП « ОСОБА_1 », ПП «Форест Сервіс» Спеціальних дозволів, а навпаки спростовують це твердження. Зазначені суб`єкти господарювання допускалися до проведення відкритих торгів UA-2021-01-19-000472-c з лісозаготівельних послуг, замовником яких виступало ДСП «Північна Пуща». Так, з переліку публічних документів, завантажених зазначеними учасника торгів UA-2021-01-19-000472-c, не вбачається наявність у них Спеціального дозволу (див. розділи «Протокол розгляду тендерних пропозицій» і «Реєстр пропозицій» торгів UA-2021-01-19-000472-c).
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.04.2025 року продовжено строк розгляду даної справи на 60 днів.
Відповідно до ч.1 ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
За приписами ч.5 ст.262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
За викладених обставин, у відповідності до вимог ст.ст.258, 262 КАС України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Дослідивши чинне законодавство та матеріали справи, суд встановив наступне.
Згідно Повідомлення про намір укласти договір (під час застосування переговорної процедури) UA-2021-02-24-012548-b:
замовник ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом»;
вид предмета закупівлі "роботи";
назва предмета закупівлі "ДСТУ Б.Д.1.1-1:2013 Робота з підготовки інфраструктури для забезпечення введення в експлуатацію ЦСВЯП. Вирубка зелених насаджень для виконання реконструкції залізничної дільниці від ст.Вільча до ст.Янів у зоні відчуження Іванківського району Київської області;
умови оплати договору (порядок здійснення розрахунків): замовник здійснює авансований платіж у розмірі 11405357,00 грн. у т.ч. ПДВ. Розрахунки за виконані роботи проводяться згідно підписаних замовником актів здачі-приймання виконаних робіт (форма КБ-2в, КБ-3) та наданого виконавцем рахунку-фактури у термін 20 календарних днів, після підписання замовником відповідних актів з урахуванням авансованого платежу;
джерело фінансування закупівлі: власний бюджет (кошти від господарської діяльності підприємства) 50733924 грн.;
умова застосування переговорної процедури закупівлі відповідно до частини другої статті 40 Закону України "Про публічні закупівлі": відсутність конкуренції з технічних причин.
Наказом Державної аудиторської служби України від 26.03.2021 №87 Про початок моніторингу процедур закупівель, відповідно до частини 2 статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі", пункту 9 Положення про Держану аудиторську службу України, затвердженого постановою КМУ від 03.02.2016 №43 наказано розпочати моніторинг процедур закупівель відповідно до переліку, що додається. Департаменту фінансового контролю у сфері закупівель забезпечити проведення моніторингу процедур закупівель у пункті 1 цього наказу. Додаток до наказу Державної аудиторської служби України "Про початок моніторингу процедур закупівель" Витяг з переліку процедур закупівель № з/п Оголошення про проведення процедури закупівлі та/або повідомлення про намір укласти договір на вебпорталі Уповноваженого органу Опис підстав для здійснення моніторингу закупівлі унікальний номер дата оприлюднення на вебпорталі Уповноваженого органу 11 UA-2021-02-24-012548-b 24.02.2021 виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.
14.04.2021 року затверджено Висновок №319 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-02-24-012548-b, згідно якого:
за результатами повноти відображення інформації в повідомленні про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі установлено порушення вимог пункту 3 частини 6 статі 40 Закону;
за результатами питання наявності підстав щодо застосування переговорної процедури закупівлі установлено порушення вимог абзацу 4 пункту 2 частини 2 статті 40 Закону;
за результатами аналізу питань дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, своєчасності укладання та оприлюднення договору, внесення змін до договору та своєчасності оприлюднення повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю, своєчасності надання інформації та документів у випадках, передбачених законом - порушень не встановлено.
В графі 3 Зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель зазначено про зобов`язання здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законом порядку, зокрема розірвати договір з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.
Також судом встановлено, що листом від 15.01.2021 №04-46/102 ВП "Атомпроектінжиніринг" НАЕК "ЕНЕРГОАТОМ" Щодо діяльності із вирубки насаджень в зону відчуження, звернулось до голови Державного агентства України з управління зоною відчуження, в якому просило надати перелік підприємств, які можуть виконувати роботи із вирубки насаджень в зоні відчуження.
Листом від 18.01.2021 №01-149/3.1-21 Державне агентство України з управління зоною відчуження (ДАЗВ) розглянуло лист ВП "Атомпроектінжиніринг" НАЕК "ЕНЕРГОАТОМ" від 15.01.2021 №04-46/102 та повідомило, що спеціальний дозвіл на ведення діяльності з лісівництва та іншої діяльності у лісовому господарстві, лісозаготівлі, надання допоміжних послуг у лісовому господарстві на території зони відчуження і відселеної частини зони безумовного (обов`язкового) відселення має Державне спеціалізоване підприємство "Північна Пуща".
29.10.2019 року ДСП "Північна Пуща" видано спеціальний дозвіл №001450 на право провадження діяльності відповідно до статуту ДСП "Північна Пуща" на території зони відчуження та зони безумовного (обов`язкового) відселення за умови додержання вимог норм і правил з радіаційної безпеки, дотримання режиму радіаційної безпеки. Надання у місячний термін копій протоколів засідання комісії по перевірці знань з питань радіаційної безпеки у персоналу та щорічного їх поновлення. Щорічного надання копій заключного акту про проходження медичного огляду персоналом. Кількість працівників - згідно штатного розпису підприємства. Термін дії спеціального дозволу до 25.10.2022 року.
Також судом встановлено, що відповідно до списку суб`єктів діяльності станом на 05.04.2021 спеціальний дозвіл на провадження діяльності у зоні відчуження за КВЕД 009:2010 42.99 Будівництво інших споруд, н.в.і.у та КВЕД 009:2010 43.99 Інші спеціалізовані будівельні роботи, н.в.і.у. мають: ТОВ «Ютем-Інжиніринг від 10.01.2020 № 001508 (який діє до 31.12.2022); ТОВ Виробничо-комерційна фірма «АДІ» від 24.01.2020 № 001513(який діє до 31.12.2022); ТОВ «ДЮРО» від 28.12.2020 № 001576 (який діє до 31.12.2021). ТОВ «Промкоплект» від 28.12.2020 № 001577 (який діє до 31.12.2021); ТОВ «ЮТЕМ-БК» від 18.01.2021 № 001580 (який діє до 31.12.2021) та державне підприємство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (на виконання будівельних робіт для підготовки до введення в експлуатацію централізованого сховища відпрацьованого ядерного палива реакторів типу ВВЕР вітчизняних атомних електростанцій (ЦСВЯП) та під`їзної залізничної колії до ЦСВЯП), від 03.08.2020 № 001561 (який діє до 03.08.2023).
Не погоджуючись з оскаржуваним висновком, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку вказаним обставинам, суд виходить з наступного.
У відповідності до п. 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 року №43 (далі - Положення №43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Приписи пп. 3 п. 3 Положення №43 серед основних завдань Держаудитслужби України визначають здійснення державного фінансового контролю, спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового, результативного використання та збереження державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, досягнення економії бюджетних коштів.
При цьому, за правилами абз. 5 пп. 3 п. 4 Положення №43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, реалізує державний фінансовий контроль через здійснення моніторингу закупівель.
Відповідно до ст. 2 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" № 2939-XII від 26.01.1993 (далі - Закон № 2939-XII) про фінансовий контроль головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування та перевірки закупівель установлюється Кабінетом Міністрів України.
Згідно ст. 5 указаного Закону № 2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Порядок здійснення моніторингу публічних закупівель регламентовано положеннями статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" № 922-VIII від 25.12.2015, частиною першою якої передбачено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
Вичерпний перелік підстав моніторингу закупівлі, порядок прийняття рішення про початок його здійснення, а також строки його проведення визначені у ч. ч. 2-4 ст. 8 Закону № 922-VIII.
При цьому законодавцем до підстав для прийняття керівником органу державного фінансового контролю або його заступником (або уповноваженою керівником особою) рішення про початок моніторингу процедури закупівлі віднесено, зокрема, дані автоматичних індикаторів ризиків (п. 1 ч. 2 ст. 8 Закону № 922-VIII), виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель (п. 4 ч. 2 ст. 8 Закону № 922-VIII). У свою чергу абз. 2 ч. 2 ст. 8 Закону № 922-VIII передбачено, що для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Приписи ч. 6 ст. 8 Закону № 922-VIII визначають, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
При цьому, за правилами частини 7 цієї ж статті у висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.
Відповідно до абз. 2 ч. 8 ст. 8 Закону № 922-VIII протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Згідно ч. 19 ст. 8 Закону № 922-VIII форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Приписами ч. 20 ст. 8 Закону № 922-VIII передбачено, що методика визначення автоматичних індикаторів ризиків, їх перелік та порядок застосування затверджується центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, за погодженням з Уповноваженим органом.
Форма висновку, а також порядок її заповнення регламентовано Порядком заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 року № 552 (далі - Порядок №552).
Так, пунктом 5 розділу ІІ Порядку №552 передбачено, що у пункті 5 зазначається (зазначаються) підстава (підстави), визначена (визначені) статтею 8 Закону України "Про публічні закупівлі", за наявності якої (яких) керівник органу державного фінансового контролю або його заступник прийняв рішення про початок моніторингу процедури закупівлі.
Як вбачається із змісту спірного у цій справі висновку, у пункті 5 останнього в якості підстав здійснення моніторингу зазначено: "Виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель".
Викладене, з урахуванням наведених вище положень ч. 2 ст. 8 Закону № 922-VIII свідчить, що Держаудитслужба України набула повноважень на проведення процедури моніторингу закупівлі UA-2021-02-24-012548-b підстави здійснення якого належним чином відображені в оскаржуваному висновку.
Щодо суті порушень зафіксованих у висновку Держаудитслужби України, суд зазначає наступне.
Так, як було встановлено судом, у висновку №319 зазначено, що за результатами повноти відображення інформації в повідомленні про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі установлено порушення вимог пункту 3 частини 6 статті 40 Закону.
Відповідно до ч. 6 ст. 40 Закону № 922 повідомлення про намір укласти договір про закупівлю повинно містити таку інформацію: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності); 3) кількість, місце та строк поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг; 4) найменування, ідентифікаційний код учасника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань або реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті) постачальника товарів, виконавця робіт чи надавача послуг; 5) місцезнаходження та контактні номери телефонів учасника (учасників), з яким (якими) проведено переговори; 6) узгоджена ціна пропозиції учасника процедури закупівлі; 7) умова застосування переговорної процедури закупівлі відповідно до частини другої цієї статті; 8) обґрунтування застосування переговорної процедури закупівлі, експертні, нормативні, технічні та інші документи, що підтверджують наявність умов застосування переговорної процедури закупівлі.
Як встановлено судом, в повідомленні про намір укласти договір (під час застосування переговорної процедури) від 24.02.2021, відсутня інформація про місце виконання робіт, що свідчить про недотримання вимог п. 3 ч. 6 ст. 40 Закону № 922, зазначене позивачем не спростовано.
Суд зазначає, що саме Законом встановлено вимогу для замовника щодо обов`язкового зазначення в повідомлення про намір укласти договір про закупівлю інформацію про кількість, місце та строк поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг.
Відтак, суд погоджується із висновком відповідача про порушення позивачем пункту 3 частини 6 статті 40 Закону.
Щодо встановленого відповідачем порушення вимог абзацу четвертого пункту 2 частини другої статті 40 Закону № 922, суд зазначає наступне.
Відповідно до положень частин першої та другої статті 40 Закону № 922 переговорна процедура закупівлі використовується замовником як виняток і відповідно до якої замовник укладає договір про закупівлю після проведення переговорів щодо ціни та інших умов договору про закупівлю з одним або кількома учасниками процедури закупівлі.
Переговорна процедура закупівлі застосовується замовником як виняток у разі, зокрема, відсутності конкуренції з технічних причин.
Тобто з огляду на зміст зазначених норм права випливає, що законодавець визначив чіткі підстави, які є виключними, для проведення переговорної процедури. Однак за результатами моніторингу публічної закупівлі UA-2021-02-24-012548-b, а саме, згідно обґрунтування проведення позивачем переговорної процедури, Держаудитслужбою виявлено, що позивач як замовник зазначив про те, що наразі відсутня конкуренція з технічних причин, внаслідок чого договір про закупівлю може бути укладено лише з одним постачальником, за відсутності альтернативи.
Держаудитслужба під час моніторингу зазначеної закупівлі також аналізувала зазначений Договір та додаткову угоду, яка укладена 26.03.2021 №1.
Зважаючи на такі обставини, Держаудитслужба, керуючись положеннями частини п`ятої статті 8 Закону № 922, через електронну систему закупівель 01.04.2021 звернулася до позивача із запитом щодо обґрунтування причин обрання замовником переговорної процедури закупівлі відповідно до абзацу 4 п. 2 ч. 2 ст. 40 Закону № 922 та на підставі яких документів здійснено обґрунтування розміру витрат, технічних та якісних характеристик предмета закупівлі та визначено його очікувану вартість.
На свій запит 05.04.2021 через електронну систему закупівель Держаудитслужба отримала пояснення позивача, що полягали в тому, що згідно з розпорядженням Кабінету Міністрів України від 03.02.2021 № 91-р «Про передачу державного майна» відбулася передача майна від АТ «Українська залізниця» до ДП «НАЕК «Енергоатом» (наразі АТ «НАЕК «Енергоатом»).
Беручи до уваги нормативно визначені особливості та вимоги до здійснення діяльності у зоні відчуження, ВП «Атомпроектінжиніринг» ДП «НАЕК «Енергоатом» (наразі АТ «НАЕК «Енергоатом») листом від 15.01.2021 № 04-46/102 звернувся до Державного агентства України з управління зоною відчуження (далі ДАЗВ) із запитом щодо переліку підприємств, які можуть виконувати роботи із вирубки насаджень в зоні відчуження.
Відповідно до листа ДАЗВ від 18.01.2021 № 01-149/3.1-21 спеціальний дозвіл на ведення діяльності з лісівництва та іншої діяльності у лісовому господарстві, лісозаготівлі, надання допоміжних послуг у лісовому господарстві на території зони відчуження має ДСП «Північна Пуща». А тому через відсутність конкуренції з технічних причин Позивачем прийнято рішення про намір укласти договір про закупівлю з ДСП «Північна Пуща».
Відповідно до пунктів 2 та 3 Порядку видачі спеціальних дозволів на провадження окремих видів діяльності на території зони відчуження і зони безумовного (обов`язкового) відселення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 грудня 2000 р. № 1869 (зі змінами) (далі Порядок), спеціальні дозволи юридичним та фізичним особам видає ДАЗВ, за їх заявами, встановленого зразку, згідно з додатком 1 до цього Порядку, відповідними документами (аналогічне зазначено у пункті 4 інструкції щодо умов і вимог провадження окремих видів діяльності на території зони відчуження і зони безумовного (обов`язкового) відселення та контролю за їх дотриманням, затвердженої наказом ДАЗВ від 15.08.2017 № 112 (далі Інструкція № 112).
Отже, Порядок та Інструкція № 112 не обмежують суб`єктів діяльності в праві щодо отримання такого дозволу, зокрема за видами діяльності з лісівництва та іншої діяльності у лісовому господарстві, лісозаготівлі, надання допоміжних послуг у лісовому господарстві або за іншими окремими критеріями, що обмежують його отримання. Водночас, про що також зазначено в оскаржуваному Висновку від 14.04.2021 № 319, відповідно до кошторисів доданих до укладеного Договору з державним спеціалізованим підприємством «Північна Пуща» позивач, зокрема здійснив закупівлю з рубки дерев та деревино-чагарникової рослинності (звалювання, зрізання, обробка, трелювання, подрібнення, перевезення, тощо), що відноситься до лісосічних робіт та/або підготовчих та допоміжних робіт на лісосіці.
Так, відповідно до інформації, розміщеної в електронній системі закупівель, ДСП «Північна Пуща» здійснювало конкурентні процедури закупівлі лісосічних робіт (закупівля UA-2020-12-08-002604-a та закупівля UA- 2021-01-19-000472-c) в яких прийняли участь інші учасники ПП «ТУР-ЛІС», ТОВ «ФОРЕСТ СЕРВІС ПЛЮС», ТОВ «КФ «ВЕЛЕС», ТОВ «СОУЛ КОНСАЛТ» ФОП « ОСОБА_2 ».
За результатами зазначених закупівель ДСП «Північна Пуща» уклало договори на закупівлю лісосічних робіт, підготовчих та допоміжних робіт на лісосіці з ПП «ТУР-ЛІС» (закупівля UA-2021-01-27-006667-c) та ТОВ «ФОРЕСТ СЕРВІС ПЛЮС» (закупівля UA-2021-01-27-006317-c).
Відповідно до списку суб`єктів діяльності станом на 05.04.2021 спеціальний дозвіл на провадження діяльності у зоні відчуження за КВЕД 009:2010 42.99 Будівництво інших споруд, н.в.і.у та КВЕД 009:2010 43.99 Інші спеціалізовані будівельні роботи, н.в.і.у. мають: ТОВ «Ютем-Інжиніринг від 10.01.2020 № 001508 (який діє до 31.12.2022); ТОВ Виробничо-комерційна фірма «АДІ» від 24.01.2020 № 001513(який діє до 31.12.2022); ТОВ «ДЮРО» від 28.12.2020 № 001576 (який діє до 31.12.2021). ТОВ «Промкоплект» від 28.12.2020 № 001577 (який діє до 31.12.2021); ТОВ «ЮТЕМ-БК» від 18.01.2021 № 001580 (який діє до 31.12.2021) та державне підприємство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (на виконання будівельних робіт для підготовки до введення в експлуатацію централізованого сховища відпрацьованого ядерного палива реакторів типу ВВЕР вітчизняних атомних електростанцій (ЦСВЯП) та під`їзної залізничної колії до ЦСВЯП), від 03.08.2020 № 001561 (який діє до 03.08.2023).
Вищевикладене позивачем не спростовано, а відповідно наявність підстав для застосування переговорної процедури закупівлі, через відсутність конкуренції з технічних причин, не підтверджена.
Отже, суд погоджується з доводами відповідача, що факт як наявність спеціального дозволу у суб`єктів діяльності на провадження окремих видів діяльності на території зони відчуження і зони безумовного (обов`язкового) відселення не підтверджує інформацію зазначену в листі ДАЗВ від 18.01.2021 № 01-149/3.1-21, та обґрунтування позивача про відсутність конкуренції з технічних причин.
Таким чином, на переконання суду, позивачем не обґрунтовано та документально не підтверджено наявність підстави щодо застосування переговорної процедури закупівлі, зокрема відсутність конкуренції з технічних причин, чим порушено вимоги абзацу 4 пункту 2 частини другої статті 40 Закону № 922.
В той же час, суд зазначає, що зі змісту зобов`язальної частини оскаржуваного висновку, позивача зобов`язано здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законом порядку, зокрема розірвати договір з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.
Відповідно до частини 6 статті 1 Закону України від 25 грудня 2015 року № 922-VIII, договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.
Частиною 1 статті 41 Закону України від 25 грудня 2015 року № 922-VIII, визначено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України за особливостями, визначеними цим Законом.
Оскільки позивач (замовник) уклав договір за результатами проведеної процедури закупівлі, проведеної з порушеннями вимог Закону України від 25 грудня 2015 року № 922-VIII, Держаудитслужба в оскаржуваному висновку зобов`язала здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом розірвання згаданого договору з дотриманням положень Господарського і Цивільного кодексів України.
Договір про закупівлю є результатом процедури закупівлі, укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених Законом України від 25 грудня 2015 року № 922-VIII.
Відповідач в даному випадку конкретизував: які саме заходи має вжити позивач та визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень.
Щодо наявності у Держаудитслужби України повноважень порушувати питання щодо розірвання договору, суд вважає за необхідне зазначити таке.
Як вже було зазначено вище, у висновку, складеному за результатами моніторингу, обов`язково зазначається зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (пункт 5 частини 7 статті 8 Закону). Аналогічні за змістом вимоги щодо форми висновку містяться й у пункту 3 розділу ІІІ Порядку № 522.
Спосіб усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель законом не визначається.
Водночас, положеннями абзацу 1 частини 8 статті 8 Закону України від 25 грудня 2015 року №922-VIII, визначено, що замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.
При цьому, абзацом 2 частини 8 статті 8 Закону України від 25 грудня 2015 року №922-VIII передбачено, що протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Таким чином, після оприлюднення висновку замовник має три варіанти поведінки: усунути викладені у ньому порушення законодавства у сфері публічних закупівель та надати документи, що підтверджують це органу фінансового контролю; надати аргументовані заперечення до висновку; надати інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Як вбачається зі змісту оскаржуваного висновку, Держаудитслужба з огляду на виявлене в процесі здійснення моніторингу порушення законодавства у сфері публічних закупівель, зобов`язала позивача здійснити заходи щодо усунення цього порушення в установленому законом порядку, зокрема, розірвати договір з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України.
Зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 05 березня 2020 року у справі №640/467/19.
За цих обставин Верховний Суд вважає, що спірний висновок відповідача є таким, що відповідає критеріям, визначеним у частині другій статті 2 КАС України, є правомірним та підстави для його скасування судом відсутні.
Таким критеріям, оскаржуваний висновок за умови підтвердження виявлених у ході моніторингу порушень, відповідає.
На переконання суду, при визначенні заходів усунення виявлених порушень враховано реальну можливість такого усунення та недопущення невідповідності діям, які слід вчинити.
Статтею 203 Цивільного кодексу України, передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності.
Відповідно до частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України, одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.
Відповідно до частини 1 статті 215 Цивільного кодексу України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу.
Укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому не відхилення пропозиції учасника та як наслідок укладення Договору є підставою для розірвання такого договору.
Таким чином, відповідач конкретизував яких саме заходів має вжити позивач та визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.
Слід також зауважити, що можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень. Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Зазначене є порушенням вимог закону в частині змісту висновку, як акту індивідуальної дії.
Таким чином, з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2, 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, зокрема шляхом припинення зобов`язань за договором з дотриманням положень Господарського кодексу України і Цивільного кодексу України, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Як випливає з фактичних обставин справи, позивач уклав договір за результатами процедури закупівлі, яка проведена з порушеннями вимог Закону України від 25 грудня 2015 року № 922, відповідач в оскаржуваному висновку зобов`язав здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом припинення зобов`язань за договором з дотриманням положень Господарського та Цивільного кодексів України, позаяк договір про закупівлю є результатом процедури закупівлі. Як вже зазначалось вище, чітких вимог або конкретного заходу з приводу усунення недоліків під час моніторингу Закон України від 25 грудня 2015 року № 922 не встановлює, адже саме цим нормативно-правовим актом встановленні вимоги до змісту висновку як документу. Аналогічно, як і не декларує права замовника на визначення способу усунення порушення та в контексті цього і обов`язку органу державного фінансового контролю зазначати такі способи.
У зв`язку з чим, суд дійшов висновку про те, що оскаржуваний висновок відповідача відповідає вимогам чинного законодавства та є правомірним.
Решта доводів та заперечень сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують.
Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до пункту 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.
Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).
Згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.
Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
На переконання суду, відповідачем доведено правомірність прийняття оскаржуваного висновку про результати процедури моніторингу закупівлі, з урахуванням вимог, встановлених частиною 2 статті 19 Конституції України та частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог та системного аналізу положень законодавства України, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.
Зважаючи, що у задоволенні позову позивача, відмовлено, а іншими учасниками справи судові витрати не понесені, судові витрати не підлягають розподілу відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України.
Керуючись ст.ст.241-250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Н.В. Турлакова