Справа № 826/5607/18
Суддя: Птичкіна В.В.
Дата ухвалення: 2025-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 травня 2025 р. № 826/5607/18
м. Миколаїв

Миколаївський окружний адміністративний суд у складі судді Птичкіної В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні за участю секретаря судового засідання Тарнавської О.О., представника відповідача Бонки В.В., за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ІСТ ЮРОУП ПЕТРОЛЕУМ" до Державної податкової служби України, Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Державної податкової служби України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, за участю третої особи - Товариства з обмеженою відповідальністю "Житомирбуррозвідка",

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ІСТ ЮРОУП ПЕТРОЛЕУМ» (далі Товариство або позивач) звернулося до суду з адміністративним позовом, що містить вимоги:

визнати протиправними дії Державної фіскальної служби України щодо відмови у прийнятті 20.03.2018 до реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної № 6 від 04.08.2011, розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 6 від 07.03.2018 до податкової накладної № 6 від 04.08.2011;

зобов`язати Державну фіскальну службу України прийняти та зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних 20.03.2018 в операційний день, коли було надіслано засобами електронного зв`язку податкову накладну № 6 від 04.08.2011 та розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 6 від 07.03.2018 до податкової накладної № 6 від 04.08.2011.

У позові Товариство просило залучити до участі у розгляді справи у статусі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю «Житомирбуррозвідка» (далі ТОВ «Житомирбуррозвідка або третя особа).

Ухвалою від 10.04.2018 Окружний адміністративний суд міста Києва відкрив провадження у справі, задовольнив клопотання позивача про залучення третьої особи, постановив розглядати справу за правилами загального позовного провадження, встановив учасникам справи строк для подання заяв по суті справи, призначив підготовче засідання.

Державна фіскальна служба України (далі ДФС або відповідач) позов не визнала з підстав, що викладені у відзиві (т. 1, арк. 82-84).

Третя особа у поясненнях (т. 1, арк. 60-62, 49-51) доводи адміністративного позову підтримала.

Позивач подав відповідь на відзив (т. 1, арк. 88-93).

Правом подати заперечення відповідач не скористався.

Ухвалою від 18.07.2018 суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті (т. 1, арк. 105).

Ухвалою від 18.07.2018 суд залучив комісію ДФС, яка приймає рішення поро реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації до участі у справі в якості співвідповідача (т. 1, арк. 106-107).

Ухвалою від 30.10.1028 суд зупинив провадження у справі до набрання законної сили судовим рішенням Верховного Суду у справі № 826/2210/18 (т. 1, арк. 145-147).

Ухвалою від 09.04.2025 суддя Миколаївського окружного адміністративного суду Птичкіна В.В. прийняла справу до розгляду, поновила провадження у справі, призначила судове засідання на 15.05.2025.

Державна податкова служба України (правонаступник ДФС) подала додаткові пояснення у справі (т. 2, арк. 73-75).

У засіданні від 15.05.2025 розгляд справи було відкладено на 29.05.2025.

Правом участі у розгляді справи позивач і третя особа не скористалися.

Представник ДПС просила у задоволенні позову відмовити.

Як встановлено судом, 04.08.2011 Товариство склало на користь третьої особи податкову накладну № 6 на суму 150 000 грн, у тому числі ПДВ 25 000 грн (далі ПН, т. 1, арк. 18). Номенклатура послуг продавця у ПН «Авансовий платіж за роботи по вивченню мінерально-сировинної бази бутово-щебеневої сировини законсервованих родовищ та перспективних ділянок в межах Житомирської обл. згідно договору №262/10 від 08.09.2010 та додаткової угоди №21 від 27.07.2011».

Відповідно до пункту 11 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України, реєстрація ПН в Єдиному реєстрі податкових накладних не була обов`язковою.

На підставі доданих до позову доказів суд встановив, що загальну суму попередньої оплати (950 000 грн) за вказаним вище договором, у тому числі суму 150 000 грн, що вказана у ПН, позивач, на підставі рішення господарського суду м. Києва від 28.07.2016 у справі № 910/10564/16, мав сплатити на користь третьої особи. У процесі виконання цього судового рішення сторони у грудні 2017 року уклали мирову угоду, відповідно до умов якої суму 964 250 грн (950 000 грн попередня оплата та 14 250 грн судовий збір) Товариство сплачує на користь третьої особи протягом 60 місяців, по 16 070,83 грн.

Як вказано у позові, у березні 2018 року Товариство перерахувало третій особі суму 16 070,83 грн, і склало розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 6 до податкової накладної від 04.08.2011 № 6 (далі РК, т. 1, арк. 21-22). Причиною коригування податкового зобов`язання («-») у РК вказано «повернення авансу».

Відповідно до квитанцій (т. 1, арк. 20, 23), ПН 20.03.2018 не було прийнято до реєстрації, виявлені помилки: «Документ не може бути прийнятий порушено вимоги п. 46.1 ст. 46, 102 Податкового кодексу України, а саме: звітність за серпень 2011 р. вже не приймається»; РК 20.03.2018 не було прийнято до реєстрації виявлені помилки: «Документ не може бути прийнятий порушено вимоги статті 102 Податкового кодексу України та пункту 6 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 … а саме: дата складання податкової накладної не може бути меншою ніж 1095 календарних днів від дати складання розрахунку коригування».

У позові Товариство вказало, що стаття 192 («Особливості визначення бази оподаткування в окремих випадках (порядок коригування податкових зобов`язань та податкового кредиту)») Податкового кодексу України не містить часових обмежень для відповідної реєстрації РК в Єдиному реєстрі податкових накладних; пункти 102.1, 102.4, 102.5 (в яких є посилання на строк 1095 днів) не визначають строки для коригування зобов`язань з ПДВ. Також позивач зазначив, що пункт 6 затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 «Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних» (далі Порядок № 1246) , по-перше, не узгоджується зі статтею 192 Податкового кодексу України, по-друге, не є застосовним до обставин цієї справи.

У відзиві відповідач послався на пункт 6 Порядку № 1246.

При прийнятті рішення суд виходив з такого.

У пункті 201.10 статті 201 Податкового кодексу України вказано, що якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Чинна у березні 2018 року редакція статті 192 Податкового кодексу України мала такий зміст:

192.1 . Якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:

постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації;

отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.

Складені платником податку розрахунки коригування до податкових накладних, складених до 1 лютого 2015 року, розрахунки коригування до податкових накладних, які не підлягали наданню отримувачу (покупцю) - платнику податку, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних постачальником (продавцем). Зазначене не поширюється на розрахунки коригування, що передбачають зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику (зменшення податкового зобов`язання постачальника та податкового кредиту отримувача), складені після 1 липня 2015 року до податкових накладних, складених до 1 липня 2015 року на отримувача (покупця) - платника податку, які підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних отримувачем (покупцем) товарів/послуг.

Розрахунок коригування до податкової накладної складається також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, у тому числі не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг.

192.1.1. Якщо внаслідок такого перерахунку відбувається зменшення суми компенсації на користь платника податку - постачальника, то:

а) постачальник відповідно зменшує суму податкових зобов`язань за результатами податкового періоду, протягом якого був проведений такий перерахунок;

б) отримувач відповідно зменшує суму податкового кредиту за результатами такого податкового періоду в разі, якщо він зареєстрований як платник податку на дату проведення коригування, а також збільшив податковий кредит у зв`язку з отриманням таких товарів/послуг.

Постачальник має право зменшити суму податкових зобов`язань лише після реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування до податкової накладної.

192.1.2. Якщо внаслідок такого перерахунку відбувається збільшення суми компенсації на користь платника податку - постачальника, то:

а) постачальник відповідно збільшує суму податкових зобов`язань за результатами податкового періоду, протягом якого був проведений такий перерахунок;

б) отримувач відповідно збільшує суму податкового кредиту за результатами такого податкового періоду в разі, якщо він зареєстрований як платник податку на дату проведення перерахунку.

Отримувач має право збільшити суму податкового кредиту лише після реєстрації постачальником в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування до податкової накладної.

192.2. Норма пункту 192.1 цієї статті не поширюється на випадки, коли постачальник товарів/послуг не є платником податку на кінець звітного (податкового) періоду, в якому був проведений такий перерахунок.

Зменшення суми податкових зобов`язань платника податку - постачальника в разі зміни суми компенсації вартості товарів/послуг, наданих особам, що не були платниками цього податку на дату такого постачання, дозволяється лише при поверненні раніше поставлених товарів у власність постачальника з наданням отримувачу повної грошової компенсації їх вартості, у тому числі при перегляді цін, пов`язаних з гарантійною заміною товарів або низькоякісних товарів відповідно до закону або договору.

Зменшення суми податкових зобов`язань платника податку - постачальника - оператора телекомунікацій у разі відмови абонента від передплачених, але не отриманих телекомунікаційних послуг дозволяється при перерахуванні частини суми передоплати телекомунікаційних послуг у якості благодійної пожертви при виконанні благодійного телекомунікаційного повідомлення за дорученням абонента.

192.3. Результат перерахунку податкових зобов`язань і податкового кредиту постачальника та отримувача відображається у складі податкової декларації за звітний податковий період у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідною редакцією статті 192 Податкового кодексу не визначався ані граничний строк для коригування податкових зобов`язань та податкового кредиту, ані порядок коригування податкових зобов`язань та податкового кредиту, якщо податкову накладну, до якої платник складає розрахунок коригування, не було зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно з пунктом 6 Порядку № 1246 (у відповідній редакції), розрахунок коригування до податкової накладної, яка складена до 1 лютого 2015 р. та не підлягала реєстрації відповідно до пункту 11 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» Кодексу, підлягає реєстрації після реєстрації такої накладної, для чого постачальник (продавець) товарів/послуг повинен протягом операційного дня зареєструвати податкову накладну (незалежно від дати її складення та з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 Кодексу) та розрахунок коригування. Отже, реєстрація податкової накладної, яка на момент її складення (серпень 2011 року) не підлягала обов`язковій реєстрації, була можливою, якщо одночасно реєструвався розрахунок коригування.

У контексті цієї норми йдеться про строк 1095 днів, тому розрахунок коригування (та, відповідно, податкова накладна) не могли бути прийняті до реєстрації, якщо між датою складення податкової накладної і датою складення розрахунку коригування минуло більш, ніж 1095 днів. В даному випадку йдеться про період тривалістю більше 6 років.

Суд визнав недоречними доводи позивача про незастосування пункту 6 Порядку № 1246. Згідно з доводами Товариства, у цій нормі йдеться про обов`язок реєстрації податкової накладної та розрахунку коригування саме постачальником, а суть коригування у даному випадку полягає у зменшенні суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику (повернення постачальником авансових платежів). Згідно з пунктом 192.1 статті 192 Податкового кодексу України, у цьому разі постачальник складає розрахунок коригування надсилає його отримувачу, який і реєструє розрахунок коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

По-перше, інших правил (для реєстрації податкової накладної, що була складена до 1 лютого 2015 року, та розрахунку коригування до неї), ніж ті, що встановлені пунктом 6, Порядок № 1246 не містить.

По-друге, якщо розрахунок коригування, за твердженнями Товариства, мав реєструвати отримувач (третя особа), то неприйняття для реєстрації ПН і РК, що були надіслані постачальником (позивач), є цілком правомірним.

Частиною п`ятою статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд врахував висновки, що викладені у постанові Верховного Суду від 04.10.2023 у справі № 826/2210/18 (справа за аналогічним позовом Товариства, але з приводу реєстрації іншого розрахунку коригування, що був складений за фактом сплати позивачем на користь третьої особи суми 16 070,83 грн у січні 2018 року). У цій справі Верховний Суд погодився з рішенням суду першої інстанції та постановою суду апеляційної інстанції про відмову у задоволенні позову.

На підставі викладеного суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову.

Судові витрати покладаються на позивача.

Керуючись статтями 2, 19, 139, 241 - 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "ІСТ ЮРОУП ПЕТРОЛЕУМ" до Державної податкової служби України, Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Державної податкової служби України відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається учасниками справи безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду. Суддя В.В. Птичкіна

Дата складання повного тексту рішення - 09.06.2025.