Справа № 420/7645/25
Суддя: Вербицька Н.В.
Дата ухвалення: 2025-06-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 червня 2025 р.м. ОдесаСправа № 420/7645/25

Перша інстанція: суддя Бабeнко Д.А.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Вербицької Н.В.,

суддів Джабурії О.В.,

- Кравченка К.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 21 квітня 2025 року по справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «БЕССАРАБІЯ ПЛЮС» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И Л А :

17 березня 2025 року товариство з обмеженою відповідальністю «БЕССАРАБІЯ ПЛЮС» звернулося до Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просило:

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби в Одеській області про відповідність ТОВ «БЕССАРАБІЯ ПЛЮС» критеріям ризиковості платника податку від 14.03.2025 року №2829;

- зобов`язати Головне управління ДПС в Одеській області виключити ТОВ «БЕССАРАБІЯ ПЛЮС» з переліку ризикових платників податку.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що прийняте спірне рішення є необґрунтованим та протиправним, оскільки не містить належної мотивації та причин віднесення позивача до ризикових платників податку, відсутні докази наявної податкової інформації, яка свідчила б про наявність ознак здійснення ризикових операцій з посиланням на конкретні документи. На противагу цьому, надані контролюючому органу документи у своїй сукупності підтверджують здійснення реальної господарської діяльності товариством.

Відповідач заперечував проти задоволення позову, зазначаючи, що спірне рішення є законним та при його прийнятті було враховано усі обставини діяльності товариства з урахуванням наявної податкової інформації у контролюючого органу. При цьому, відповідач вказав, що позивачем не надано достатніх документів для встановлення всієї фінансово-господарської діяльності підприємства, яка б дозволяла прийняти рішення про виключення його з переліку ризикових підприємств.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 21 квітня 2025 року позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «БЕССАРАБІЯ ПЛЮС» задоволено.

Не погодившись з прийнятим рішенням, ГУ ДПС в Одеській області подало апеляційну скаргу, в якій посилаючись на невірне застосування судом норм матеріального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, у якому товариство заперечує проти задоволення апеляційної скарги та просить залишити оскаржуване рішення без змін.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.311 КАС України справа розглядається в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги, матеріали справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з такого.

Судом першої інстанції встановлені та з матеріалів справи вбачаються наступні обставини.

Згідно з витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, товариство з обмеженою відповідальністю «БЕССАРАБІЯ ПЛЮС» є юридичною особою. Основними видами економічної діяльності ТОВ «БЕССАРАБІЯ ПЛЮС» є: 01.11 вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур (основний); 01.61 допоміжна діяльність у рослинництві; 01.63 післяурожайна діяльність; 01.64 оброблення насіння для відтворення; 01.19 вирощування інших однорічних і дворічних культур; 01.21 вирощування винограду; 46.21 оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин.

Згідно зі звітом про посівні площі сільськогосподарських культур під урожай 2024 року (форма 4-сг), який подано ТОВ «БЕССАРАБІЯ ПЛЮС» 03.06.2024 року, обсяг посівних площ за видами сільськогосподарських культур складає: пшениця озима 294,4 га; ячмінь озимий 15,00 га; кукурудза 400,77 га; горох 99,00 га; соняшник 835,40 га.

Відповідно до звіту про площі та валові збори сільськогосподарських культур, плодів, ягід і винограду у 2024 році (форма №29-сг), який подано ТОВ «БЕССАРАБІЯ ПЛЮС» 09.01.2025 року, обсяг посівних площ за видами сільськогосподарських культур складає: пшениця озима 294,4 га; ячмінь озимий 15,00 га; кукурудза 400,77 га; горох 99,00 га; соняшник 835,40 га. У зазначеному звіті також відображено обсяг виробництва (валовий збір) із загальної площі насаджень у центнерах відповідних культур, зокрема: пшениця озима 64344,66 ц; ячмінь озимий 22963,20 ц; кукурудза 39275,46 ц; горох 950,50 ц; соняшник 37175,30 ц.

Матеріалами справи також підтверджено, що ТОВ «БЕССАРАБІЯ ПЛЮС» придбавало добриво, дизельне паливо та бензин автомобільний для здійснення господарської діяльності з вирощування сільськогосподарських культур у 2024 та 2025 роках, що підтверджується відповідними видатковими накладними, у таких контрагентів: ТОВ «АГРОРЕСУРС-А», ТОВ «АДАМА Україна», ТОВ «АЛМА РІТЕЙЛ» (а.с.74-79).

Рішенням Комісії Головного управління ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 14.03.2025 року №2829 Товариство з обмеженою відповідальністю «БЕССАРАБІЯ ПЛЮС» включено до Переліку ризикових платників податків (відповідно до п.8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, визначених Постановою №1165) ( а.с.13-15; 48).

В означеному рішенні вказано, що Комісією регіонального рівня відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. №1165, у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності прийнято рішення про: відповідність платника податку п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

При цьому, у рішенні наведені загальні коди податкової інформації, яка є підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку:

07 - відсутність відомостей щодо сплати сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та/або недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, необхідних для здійснення господарської операції) - для виробників товарів/постачальників послуг;

08 - постачання сільськогосподарської продукції за відсутності придбання такої продукції, сплати земельного податку (сплати єдиного податку для платника податку, який перебуває на спрощеній системі оподаткування четвертої групи) та/або відсутності придбання пального, мінеральних добрив, посівного матеріалу (насіння), засобів захисту рослин, допоміжних послуг з вирощування сільськогосподарської продукції за наявності земельних ділянок;

14 - постачання товарів/послуг за рахунок сформованого реєстраційного ліміту (СУМнакл) у зв`язку з придбанням товарів, не пов`язаних з господарською діяльністю платника податку, якщо постачальник не є виробником товару/послуги, що постачається.

В оскаржуваному рішенні також наведена інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку: тип операції постачання; період: з 25.09.2024 по 14.03.2025; код згідно з УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова 1001; податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції 31908509; дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку 14.03.2025.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням, вважаючи його протиправним, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що висновок контролюючого органу про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку не обґрунтовано жодним належним та допустимим доказом. Оскаржуване рішення не містить конкретних відомостей про ризикову діяльність позивача, жодного аналізу операцій та контрагентів позивача, які б вказували на порушення податкової дисципліни чи належної обачності при виборі контрагентів.

Суд вказав, що при вирішенні податкових спорів слід виходити з презумпції добросовісності платника, яка передбачає економічну виправданість дій платника, що мають своїм наслідком отримання податкової вигоди та достовірність у бухгалтерській та податковій звітності платника.

Судова колегія погоджується з висновками суду першої інстанції, враховуючи наступне.

Спірним питанням в межах розгляду апеляційної скарги є питання правомірності прийнятого рішення Головним управлінням ДПС в Одеській області про відповідність товариства з обмеженою відповідальністю «БЕССАРАБІЯ ПЛЮС» критеріям ризиковості платника податку.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулюються Податковим кодексом України.

Відповідно до підпункту 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Пунктом 61.1 статті 61 Податкового кодексу України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно підпункту 62.1.2 пункту 62.1 статті 62 Податкового кодексу України передбачено, що податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

Відповідно до пункту 71.1 статті 71 Податкового кодексу України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

За приписами пунктів 74.1, 74.3 статті 74 Податкового кодексу України, податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами.

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Пунктом 6 постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, №1165» від 11.12.2019 року № 1165 (далі Порядок № 1165) передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема п.8: у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

В оскаржуваному рішенні також наведена інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку: тип операції постачання; період: з 25.09.2024 по 14.03.2025; код згідно з УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова 1001 (пшениця та суміш пшениці і жита); податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції 31908509 (ТОВ «БЕССАРАБІЯ ПЛЮС»); дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку 14.03.2025 року.

Отже, податковий орган використав інформацію за якою позивач поставив сам собі товар пшеницю у період з 25.09.2024 року по 14.03.2025 року, будучи віднесеним до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку з 14.03.2025 року.

Колегія суддів зазначає, що наведений у оскаржуваному рішенні аналіз податкової інформації очевидно є суперечним та не може свідчити про наявність у діях позивача будь-яких ознак ризикової господарської діяльності.

В той же час, можливість надання платником податків переліку документів на підтвердження провадження фінансово-господарської діяльності підприємства залежить від чіткого формулювання фіскальним органом, що прямо впливає на можливість надання платником податку в подальшому відповідних документів, достатніх для прийняття рішення про невідповідністю платника податку критеріям ризиковості платника податку. Доказів того, що позивач або його керівник порушили податкове законодавство та відносно них існує будь-яке кримінальне провадження, або що за операціями з придбання товарів не був сплачений податок на додану вартість, чи допущені інші податкові порушення, суду не надано.

В такому випадку позивач не може нести відповідальність за відсутності конкретизації з боку контролюючого органу самих операцій, що викликають сумнів у відповідача.

В той же час, як вбачається з матеріалів справи, БЕССАРАБІЯ ПЛЮС» є юридичною особою. Основними видами економічної діяльності ТОВ «БЕССАРАБІЯ ПЛЮС» є: 01.11 вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур (основний); 01.61 допоміжна діяльність у рослинництві; 01.63 післяурожайна діяльність; 01.64 оброблення насіння для відтворення; 01.19 вирощування інших однорічних і дворічних культур; 01.21 вирощування винограду; 46.21 оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин.

Згідно зі звітом про посівні площі сільськогосподарських культур під урожай 2024 року (форма 4-сг), який подано ТОВ «БЕССАРАБІЯ ПЛЮС» 03.06.2024 року, обсяг посівних площ за видами сільськогосподарських культур складає: пшениця озима 294,4 га; ячмінь озимий 15,00 га; кукурудза 400,77 га; горох 99,00 га; соняшник 835,40 га.

Відповідно до звіту про площі та валові збори сільськогосподарських культур, плодів, ягід і винограду у 2024 році (форма №29-сг), який подано ТОВ «БЕССАРАБІЯ ПЛЮС» 09.01.2025 року, обсяг посівних площ за видами сільськогосподарських культур складає: пшениця озима 294,4 га; ячмінь озимий 15,00 га; кукурудза 400,77 га; горох 99,00 га; соняшник 835,40 га. У зазначеному звіті також відображено обсяг виробництва (валовий збір) із загальної площі насаджень у центнерах відповідних культур, зокрема: пшениця озима 64344,66 ц; ячмінь озимий 22963,20 ц; кукурудза 39275,46 ц; горох 950,50 ц; соняшник 37175,30 ц.

Матеріалами справи також підтверджено, що ТОВ «БЕССАРАБІЯ ПЛЮС» придбавало добриво, дизельне паливо та бензин автомобільний для здійснення господарської діяльності з вирощування сільськогосподарських культур у 2024 та 2025 роках, що підтверджується відповідними видатковими накладними, у таких контрагентів: ТОВ «АГРОРЕСУРС-А», ТОВ «АДАМА Україна», ТОВ «АЛМА РІТЕЙЛ» (а.с.74-79).

Також відповідачем, ні в оскаржуваному рішенні про відповідність позивача критеріям ризиковості, ні в поданих до суду завах по суті позовних вимог не деталізує характер операцій, підстави вважати їх ризиковими, не наводить жодних фактів аналізу діяльності контрагента (-ів) у розрізі взаємовідносин з позивачем та не спростовує надані позивачем документи.

Таким чином, відповідачем не доведено належними та допустимими доказами відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку.

З аналізу сталої позиції Верховного Суду в аналогічних правовідносинах, вбачається, що хоча затверджена форма рішення не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 чи 8 критеріїв ризиковості платника податку, але й не скасовує обов`язку контролюючого органу необхідності доказування, передбаченого частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України. Комісія контролюючого органу має обґрунтувати свій висновок і надати належні та допустимі докази в підтвердження цих даних при прийнятті рішення, обґрунтованого тим, що в контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома в процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій.

Судова колегія також звертає увагу, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючого органу наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Документального підтвердження обставин, що позивач та/або контрагент задіяні у проведенні ризикових операцій, відповідач не надав. Під час розгляду справи в суді першої та апеляційної інстанцій, відповідач не надав жодного доказу, який досліджувався в ході засідання Комісії і який слугував підставою для віднесення ТОВ «БЕССАРАБІЯ ПЛЮС» до критерій ризикових платників.

Отже, рішення комісії № 2829 від 14.03.2025 року не містить обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, що також вірно встановлено судом першої інстанції.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постанові по справі № 640/11321/20 від 5 січня 2021 року, № 140/17441/20 від 19 листопада 2021 року, № 640/6130/20 від 23 червня 2022 року.

Так, п.6 Порядку № 1165 встановлено, що документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Судова колегія враховує, що в матеріалах справи наявні достатні та належні докази стосовно здійснення господарської діяльності позивачем, а відповідачем не надано доказів на підтвердження своєї правової позиції стосовно законності прийнятого рішення № 2829 від 14.03.2025 року та не спростовано у процесуальний спосіб факт проведення господарських операцій між позивачем та іншими суб`єктами владних повноважень.

Колегія суддів наголошує, що контролюючий орган, в даному випадку, не наділений повноваженнями для здійснення повного аналізу господарських операцій позивача на предмет їх реальності.

Змістовна оцінка господарських операцій може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки платника податків, підстави та порядок проведення якої визначено нормами Податкового кодексу України (постанова Верховного Суду по справі № 500/2237/20 від 07.12.2022).

З урахуванням вищенаведеного, а також враховуючи встановлені обставини та наявні в матеріалах справи докази, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що рішення Головного управління ДПС в Одеській області № 2829 від 14.03.2025 року є протиправним, тому підлягає скасуванню.

Оцінюючи викладене в сукупності, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно та у достатньому обсязі встановив обставини справи, і ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, що відповідно до ст.316 КАС України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Враховуючи, що дана справа правомірно віднесена судом першої інстанції до категорії незначної складності та розглядалась за правилами спрощеного провадження, що підтверджується ухвалою суду про відкриття провадження від 19 березня 2025 року, постанова суду апеляційної інстанції може бути оскаржена до Верховного Суду лише з підстав, передбачених пп. «а»-»г» п.2 ч.5 ст.328 КАС України.

Керуючись ст.ст.308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, судова колегія

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області - залишити без задоволення.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 21 квітня 2025 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення, з підстав, передбачених ст.328 КАС України.

Головуючий: Н.В.Вербицька

Суддя: О.В.Джабурія

Суддя: К.В.Кравченко