Справа № 640/13783/20
Суддя: Артоуз Олеся Олександрівна
Дата ухвалення: 2025-06-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

06 червня 2025 року Справа № 640/13783/20 ЗП/280/872/25 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Артоуз О.О., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Закарпатській області (88000, м. Ужгород, вул. Волошина, 52, код ЄДРПОУ ВП 44106694), третя особа Усть-Чернянська селищна рада Тячівського району Закарпатської області (90520, Закарпатська обол., Тячівський район, смт. Усть-Чорна, вул. Верховинська буд 233, ) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до Окружного адміністративного суду м. Києва із позовом до Головного управління ДПС у Закарпатській області (далі відповідач), третя особа Усть-Чернянська селищна рада Тячівського району Закарпатської області (далі третя особа) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень в якому просить

визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 16.04.2020 №3886-5433-0713, №3887-5433-0713 винесені Головним управлінням ДФС у Закарпатській області.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що позивачем отримано податкові повідомлення-рішення від 16.04.2020 №3886-5433-0713, №3887-5433-0713, якими визначено суми зобов`язань з орендної плати з фізичних осіб в розмірі 134 660,99 грн. На думку позивача, зазначені у вказаних повідомленнях-рішеннях податкові зобов`язання є сильно завищеними. Позивач не погоджується з податковими повідомленнями-рішеннями від 16.04.2020 №3886-5433-0713, №3887-5433-0713 та просить задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 26.06.2020 відкрито провадження у адміністративній справі.

27 липня 2020 року на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву. Головне управління ДПС у Закарпатській області заперечує проти задоволенні позову. Відповідно до наявної податкової інформації, 20.08.2007 орендодавцем в особі Усть-Чорнянської селищної ради укладено з орендарем - ОСОБА_1 договір оренди земельної ділянки площею 0,9666 га для будівництва та обслуговування готельного комплексу, яка знаходиться в АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_3 . Договір укладено строком на 49 років та зареєстровано, про що у Державному реєстрі земель вчинено запис від 27.09.2007 за №-006. Рішенням Усть-Чорнянської селищної ради Тячівського району Закарпатської області від 23.03.2015 №409 внесено зміни до Договору оренди земельної ділянки, площею 0,9666 га, зокрема до п.п. 8, 9, 10. Змінами передбачено, що: орендна плата за користування вказаною в договорі земельною ділянкою сплачується виключно у грошовій формі і становить 5% від нормативно грошової оцінки; обчислення розміру орендної тати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції. Згідно Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки Управління Держгеокадастру у Тячівському районі Закарпатської області від 16.02.2016 № 128/86-16, нормативно грошова оцінка земельної ділянки, загальною площею 9666 м.кв., що перебуває у користуванні ОСОБА_1 , складає 2 532 685 грн. 32 коп. Також, 20.08.2007 орендодавцем в особі Усть-Чорнянської селищної ради укладено з орендарем - ОСОБА_1 договір оренди земельної ділянки площею 0,0578 га для будівництва та обслуговування мотельного комплексу, яка знаходиться в АДРЕСА_4 . Договір укладено строком на 49 років та зареєстровано, про що у Державному реєстрі земель вчинено запис від 27.09.2007 за №-007. Рішенням Усть-Чорнянської селищної ради Тячівського району Закарпатської області від 23.03.2015 №410 внесено зміни до Договору оренди земельної ділянки, площею 0,0578 га, зокрема до п.п. 8, 9, 10. Змінами передбачено, що: орендна плата за користування вказаною в договорі земельною ділянкою сплачується виключно у грошовій формі і становить 5% від нормативно грошової оцінки; обчислення розміру орендної тати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції Згідно Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки Управління Держгеокадастру у Тячівському районі Закарпатської області від 16.02.2016 № 129/86-16, нормативно грошова оцінка земельної ділянки, загальною площею 578 м.кв., що перебуває у користуванні ОСОБА_1 , складає 151 447 грн. 56 коп. Нормами пункту 289.1 ст. 289 ПК України встановлено, що для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок. Тобто, відповідач діяв в межах повноважень. Відповідач просить відмовити у задоволенні позову.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 12.11.2021 задоволено клопотання Головного управління ДПС у Закарпатській області про залучення третьої особи та залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Усть-Чернянську селищну раду Тячівського району Закарпатської області.

Законом України від 13.12.2022 № 2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» (далі - Закон № 2825-IX) ліквідовано вказаний адміністративний суд. Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя. Інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» щодо забезпечення розгляду адміністративних справ», але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України.

На виконання положень п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону № 2825-ІХ Окружним адміністративним судом міста Києва справу надіслано до Київського окружного адміністративного суду.

На виконання Закону України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» та відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 №399, Київським окружним адміністративним судом передано справу до Запорізькому окружному адміністративному суду.

Справа надійшла до Запорізького окружного адміністративного суду 03.04.2025.

Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 08.04.2025 справу прийнято до провадження, вирішено здійснити розгляд справив порядку спрощеного позовне провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) та без проведення судового засідання.

Відповідачем 23.04.2025 надано до суду витребувані докази та додаткові пояснення у справі. Відповідач наполягає на відсутності підстав для задоволення позову.

Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 25.04.2025 замінено первісного відповідача - Головного управління ДПС у Закарпатській області () на правонаступника - Головне управління ДПС у Закарпатській області (код ЄДРПОУ ВП 44106694).

Також, ухвалою суду від 25.04.2025 відмовлено у задоволенні клопотання представника Головного управління ДПС у Закарпатській області про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Згідно з положеннями статті 258 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Частиною 1 ст. 262 КАС України визначено, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Відповідно до ч. 2 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України, визначено, що розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Перевіривши матеріали справи, вирішивши питання, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги, та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, судом встановлено наступне.

Між Усть-Чорнянською селищною радою (орендодавець) та ОСОБА_1 (орендар) 20.08.2007 укладено договір оренди земельної ділянки для будівництва та обслуговування мотельного комплексу, яка знаходиться в АДРЕСА_4 . Загальна площа земельної ділянки 0,0578 га. Кадастровий номер земельної ділянки: :01:001:0041. Нормативна грошова оцінка 10 115,00 грн. Договір укладено на 49 років. Орендна плата вноситься орендарем у наступній формі та розмірі в грошовій формі у розмірі 2,0 % від нормативної грошової оцінки, що становить 202,30 грн. Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється без урахування індексів інфляції.

Також, 20.08.2007 між Усть-Чорнянською селищною радою (орендодавець) та ОСОБА_1 (орендар) укладено договір оренди земельної ділянки для підприємницької діяльності (будівництва та обслуговування готельного комплексу), яка знаходиться в АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_3 . Загальна площа земельної ділянки 0,9666 га. Кадастровий номер земельної ділянки: :01:001:0040. Нормативна грошова оцінка 169 155,00 грн. Договір укладено на 49 років. Орендна плата вноситься орендарем у наступній формі та розмірі в грошовій формі у розмірі 2,0 % від нормативної грошової оцінки, що становить 3383,10 грн. Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється без урахування індексів інфляції.

На 27 сесії VІ скликання Усть-Чорнянської селищної ради Тячівського району Закарпатської області 23.03.2015 прийнято рішення № 409 про внесення змін до рішення № 345 від 20.03.2014 яким внесено зміни до рішення № 345 від 20.03.2014 Усть-Чорнянської селищної ради в п. 8, 9, 10 в договорі оренди земельної ділянки в АДРЕСА_5 , площею 0,9666 га, в особі Павлюк Юлії Віталіївни викласти в редакції: п. 8 Орендна плата за користування вказаною в договорі земельною ділянкою сплачується виключно у грошовій формі і становить 5 % від нормативно грошової оцінки; п. 9. обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції; п. 10 орендар вносить орендну плату на пізніше 20 числа поточного місяця на розрахунковий рахунок орендодавця. Пунктом 2 рішення від 23.03.2015 № 409 зобов`язано ОСОБА_1 укласти з Усть-Чорнянською селищною радою додаткову угоду до договору оренди земельної ділянки площею 0,9666 га для підприємницької діяльності (будівництва та обслуговування готельного комплексу), яка знаходиться в смт Усть-Чорна по вул. Лісна, 20, АДРЕСА_3 , АДРЕСА_3 .

Також, рішенням 27 сесії VІ скликання Усть-Чорнянської селищної ради Тячівського району Закарпатської області від 23.03.2015 № 410 про внесення змін до рішення № 346 від 20.03.2014 яким внесено зміни до рішення № 346 від 20.03.2014 Усть-Чорнянської селищної ради в п. 8, 9, 10 в договорі оренди земельної ділянки в АДРЕСА_2 , площею 0,0578 га, в особі ОСОБА_1 викласти в редакції: п. 8 Орендна плата за користування вказаною в договорі земельною ділянкою сплачується виключно у грошовій формі і становить 5 % від нормативно грошової оцінки; п. 9. обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції; п. 10 орендар вносить орендну плату на пізніше 20 числа поточного місяця на розрахунковий рахунок орендодавця. Пунктом 2 рішення від 23.03.2015 № 410 зобов`язано ОСОБА_1 укласти з Усть-Чорнянською селищною радою додаткову угоду до договору оренди земельної ділянки площею 0,0578 га для будівництва та обслуговування мотельного комплексу, яка знаходиться в АДРЕСА_2 .

У відповідності до витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 16.02.2016 нормативна грошова оцінка земельної ділянки в АДРЕСА_2 , становить 151 447,56 грн., нормативна грошова оцінка земельної ділянки в смт Усть-Чорна по вул. Лісна, 20, 21, АДРЕСА_3 , становить 2 532 685,32 грн.

16 квітня 2020 року Головним управлінням ДПС у Закарпатській області щодо ОСОБА_1 прийнято податкові повідомлення-рішення від 16.04.2020 №3886-5433-0713, яким визначено позивачу суму орендної плати з фізичних осіб за 2020 рік у розмірі 126 634,27 грн., та від 16.04.2020 №3887-5433-0713, яким визначено позивачу суму орендної плати з фізичних осіб за 2020 рік у розмірі 8 026,72 грн.

Позивач, не погодившись з оскаржуваними податковими повідомленнями-рішеннями, звернулася з даним позовом до суду.

Приписами частини другої статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною третьою статті 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

За правилами частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає, що відносини, які виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, врегульовані Податковим кодексом України (далі - ПК України) (тут і далі в редакції на дату виникнення спірних правовідносин).

Підпунктом 14.1.147 пункту 14.1 статті 14 ПК України встановлено, що плата за землю - обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку та орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності.

За визначенням, наведеним у підпункті 14.1.136 пункту 14.1 статті 14 ПК України, орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності - обов`язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою.

Згідно з підпунктом 14.1.125 пункту 14.1 статті 14 ПК України нормативна грошова оцінка земельних ділянок для цілей розділу XII, глави 1 розділу XIV цього Кодексу - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений відповідно до законодавства центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Відповідно до підпунктів 269.1.1 і 269.1.2 пункту 269.1 статті 269 ПК України платниками земельного податку є власники земельних ділянок, земельних часток (паїв) та землекористувачі.

Особливості нарахування та сплати орендної плати за земельну ділянку як однієї із форм плати за землю врегульовано приписами статті 288 ПК України.

Пунктом 288.1 статті 288 ПК України встановлено, що підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки.

Розмір та умови внесення орендної плати встановлюються у договорі оренди між орендодавцем (власником) і орендарем (пункт 288.4 статті 288 ПК України).

Разом з тим, підпункт 288.5.1 пункту 288.5 статті 288 ПК України містить застереження щодо належного розміру орендної плати.

У цій справі спірним є донарахування позивачці орендної плати за земельні ділянки за період з 2017 по 2019 роки.

Впродовж 2016 року підпункт 288.5.1 пункту 288.5 статті 288 ПК України визначав, що розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу не може бути меншою 3 відсотків нормативної грошової оцінки.

З 01.01.2017 набув чинності Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні» від 21.12.2016 №1797-VIII, яким підпункт 288.5.1 викладено в такій редакції: «288.5.1. не може бути меншою розміру земельного податку, встановленого для відповідної категорії земельних ділянок на відповідній території»;

Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2018 році» від 07.12.2017 № 2245-VIII, який набрав чинності 01.01.2018, підпункт 288.5.1 пункту 288.5 статті 288 ПК України викладено в наступній редакції: "288.5.1. не може бути меншою за розмір земельного податку:

для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких проведено, - у розмірі не більше 3 відсотків їх нормативної грошової оцінки, для земель загального користування - не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки, для сільськогосподарських угідь - не менше 0,3 відсотка та не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки;

для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких не проведено, - у розмірі не більше 5 відсотків нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі по Автономній Республіці Крим або по області, для сільськогосподарських угідь - не менше 0,3 відсотка та не більше 5 відсотків нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі по Автономній Республіці Крим або по області».

Відповідно до пункту 271.1 статті 271 ПК України базою оподаткування земельним податком є, зокрема, нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого цим розділом.

Згідно із пунктом 271.2 статті 271 ПК України рішення рад щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки земель або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом.

Підставою для нарахування земельного податку є дані державного земельного кадастру. Центральні органи виконавчої влади, що реалізують державну політику у сфері земельних відносин та у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, у сфері будівництва щомісяця, але не пізніше 10 числа наступного місяця, а також за запитом відповідного контролюючого органу за місцезнаходженням земельної ділянки подають інформацію, необхідну для обчислення і справляння плати за землю, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (пункт 286.1 статті 286 ПК України).

Пунктом 289.1 статті 289 ПК України передбачено, що для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок.

Зміст наведених норм свідчить про те, що для визначення розміру орендної плати використовується НГО земельних ділянок. При цьому законодавцем визначено нижню (а в деяких випадках і верхню) граничну межу ставки орендної плати за земельні ділянки, незалежно від того, чи збігається її розмір із визначеним у договорі. Так, незалежно від того, чи вносилися зміни до змісту договору оренди в частині встановлення ставки або розміру орендної плати, ПК України вимагає, щоб річна сума платежу була не меншою розміру земельного податку, встановленого для відповідної категорії земельних ділянок на відповідній території (в даному випадку 3%), однак, і не може перевищувати 12 % нормативної грошової оцінки. При цьому нарахування фізичним особам сум земельного податку проводиться контролюючим органом на підставі даних ДЗК та з використанням НГО земельної ділянки, визначеної у встановленому порядку.

Дані державного земельного кадастру - це сукупність відомостей і документів про місце розташування та правовий режим земельних ділянок, їх оцінку, класифікацію земель, кількісну та якісну характеристики, розподіл серед власників землі та землекористувачів, підготовлених відповідно до закону (пп 14.1.42 п 14.1 ст 14 ПК України).

Відповідно до статті 1 Закону України від 11.12.2003 №1378-IV «Про оцінку земель» (далі - Закон №1378-IV) (тут і далі в редакції на дату виникнення спірних правовідносин) нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

Згідно з абзацом третім частини першої статті 13 Закону №1378-IV нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться, зокрема, у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення, проводиться не рідше ніж один раз на 5-7 років (ч. 2 ст. 18 Закону №1378-IV).

Відповідно до частини другої статті 20 Закону №1378-IV дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Частина перша статті 23 Закону №1378-IV встановлює, що технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Протягом місяця з дня надходження технічної документації з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель, нормативної грошової оцінки відповідна сільська, селищна, міська рада розглядає та приймає рішення про затвердження або відмову в затвердженні такої технічної документації.

Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин (ч. 3 ст. 23 Закону №1378-IV).

Відповідно до пункту 4 Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України

від 17.10.2012 № 1051 (далі Порядок №1051 (тут і далі в редакції на дату виникнення спірних правовідносин)) ведення Державного земельного кадастру здійснює Держгеокадастр та його територіальні органи.

Підпунктом 14 пункту 24 вказаного Порядку визначено, що до Державного земельного кадастру вносяться відомості про значення нормативної грошової оцінки земельної ділянки, яке розраховується за допомогою програмного забезпечення Державного земельного кадастру на підставі відомостей про земельну ділянку, зазначених у цьому пункті, та відомостей про нормативну грошову оцінку земель у межах території адміністративно-територіальної одиниці згідно з підпунктом 8 пункту 22 цього Порядку; дату проведення нормативної грошової оцінки земель.

Підпункт 1 пункту 4 Порядку №1066 передбачає, що для здійснення контролю за надходженням до місцевих бюджетів коштів від сплати земельного податку та орендної плати за землю подаються щокварталу до 30 числа місяця наступного періоду відомості Держгеокадастром, головними управліннями Держгеокадастру в області, м. Києві - відповідним територіальним органам ДФС щодо, зокрема проведення нормативної грошової оцінки земель у межах населених пунктів у цілому по Україні та в розрізі регіонів з розподілом на міста обласного і районного значення, селища, села та земель несільськогосподарського призначення за межами населених пунктів у цілому по Україні та в розрізі регіонів з розподілом землекористувачів за категоріями земель.

Постановою Кабінету Міністрів України від 21.12.2011 №1386 затверджений Порядок подання інформації про платників податків, об`єкти оподаткування та об`єкти, пов`язані з оподаткуванням, для забезпечення ведення їх обліку, а також обчислення та справляння податків і зборів (далі - Порядок №1386 (тут і далі в редакції на дату виникнення спірних правовідносин)), пунктом 4 якого передбачено, що Держгеокадастр та Мін`юст подають щомісяця до 10 числа, а також на запит територіального органу ДФС за місцезнаходженням земельної ділянки або ДФС інформацію, необхідну для обчислення і справляння плати за землю та єдиного податку, в тому числі:

Держгеокадастр - про земельні ділянки, зокрема про кадастровий номер земельної ділянки, дату реєстрації у Державному земельному кадастрі, дату державної реєстрації земельної ділянки (відповідно до державного акта на право власності на земельну ділянку або на право постійного користування земельною ділянкою чи договору оренди), площу відповідно до правовстановлюючих документів, цільове призначення та місце розташування земельної ділянки, дату та значення нормативної грошової оцінки, частку кожного із співвласників земельної ділянки (у разі коли земельна ділянка перебуває у спільній частковій власності), а також про землевласників або землекористувачів, зокрема найменування та місцезнаходження або прізвище, ім`я, по батькові та місце проживання землевласника або землекористувача.

Частиною першою статті 15 Закону України «Про Державний земельний кадастр» від 07.07.2011 №3613-VI (далі - Закон №3613-VI) (тут і далі в редакції на дату виникнення спірних правовідносин) передбачено, що до Державного земельного кадастру включаються такі відомості про земельні ділянки: кадастровий номер; місце розташування; опис меж; площа; міри ліній по периметру; координати поворотних точок меж; дані про прив`язку поворотних точок меж до пунктів державної геодезичної мережі; дані про якісний стан земель та про бонітування ґрунтів; відомості про інші об`єкти Державного земельного кадастру, до яких територіально (повністю або частково) входить земельна ділянка; цільове призначення (категорія земель, вид використання земельної ділянки в межах певної категорії земель); склад угідь із зазначенням контурів будівель і споруд, їх назв; відомості про обмеження у використанні земельних ділянок; відомості про частину земельної ділянки, на яку поширюється дія сервітуту, договору суборенди земельної ділянки; нормативна грошова оцінка; інформація про документацію із землеустрою та оцінки земель щодо земельної ділянки та інші документи, на підставі яких встановлено відомості про земельну ділянку.

Відповідно до частини першої статті 38 Закону №3613-VI відомості з Державного земельного кадастру надаються державними кадастровими реєстраторами у формі: витягів з Державного земельного кадастру про об`єкт Державного земельного кадастру; довідок, що містять узагальнену інформацію про землі (території), за формою, встановленою Порядком ведення Державного земельного кадастру; викопіювань з картографічної основи Державного земельного кадастру, кадастрової карти (плану); копій документів, що створюються під час ведення Державного земельного кадастру.

Верховний Суд неодноразово у своїх рішеннях звертав увагу на те, що витяг з технічної документації про грошову оцінку землі носить інформаційний характер та є документом, який оформлюється за результатом проведення нормативної грошової оцінки і відображає дані стосовно окремої земельної ділянки. Тобто, витяг складається на основі розрахованих у встановленому порядку показників (коефіцієнтів), які визначені у технічній документації, що затверджується рішенням відповідної сільської, селищної або міської ради (постанова Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 20.01.2021 у справі №160/2185/20).

У постанові від 12.07.2021 у справі № 640/9862/20 Верховний Суд, оцінивши правову природу та порядок формування витягів про нормативну грошову оцінку конкретної земельної ділянки, дійшов висновку, що видача цього документа є способом відображення вартісного показника грошової оцінки цієї земельної ділянки на підставі існуючої у Державному земельному кадастрі інформації щодо неї та із використанням законодавчо встановлених показників

Про можливість використання податковим органом лише інформації, відображеної в державному земельному кадастрі, Верховний Суд також вказував у постановах від 13.05.2021 (справа №826/13362/17), від 18.11.2021 (справа №160/7381/19).

Зміст наведених норм у сукупності свідчить, що нарахування орендної плати повинно здійснюватися на підставі саме актуальних даних державного земельного кадастру. Для цього законодавець відповідним чином врегулював порядок обміну необхідною для цього інформацією між, зокрема, Держгеокадастром (його територіальними органами) і податковими органами.

Судом в ході розгляду справи було встановлено, що 20.08.2007 орендодавцем в особі Усть-Чорнянської селищної ради укладено з ОСОБА_1 (орендар) договір оренди земельної ділянки площею 0,9666. Договір укладено строком на 49 років та зареєстровано, про що у Державному реєстрі земель вчинено запис від 27.09.2007 за №-006.

Також 20.08.2007 орендодавцем в особі Усть-Чорнянської селищної ради укладено з орендарем ОСОБА_1 договір оренди земельної ділянки площею 0,0578 га. Договір укладено строком на 49 років та зареєстровано, про що у Державному реєстрі земель вчинено запис від 27.09.2007 за № -007.

23 березня 2015 року третьою особою прийнято рішення № 409, яким до договору оренди земельної ділянки внесено зміни в частині ставки орендної плати - 5%; обчислення розміру орендної плати з урахуванням індексу інфляції.

Рішення третьої особи № 410 внесено аналогічні зміни до договору оренди земельної ділянки площею 0,0578 га.

Пунктами 2 рішень № № 409, 410 зобов`язано позивачку укласти додаткову угоду із третьою особою до договорів оренди земельної ділянки.

Вимоги щодо зобов`язання укласти додаткові угоди до договорів оренди позивачкою не виконано.

Рішенням Тячівського районного суду Закарпатської області від 15.06.2015 у справі №307/1462/15-ц, яке відповідно до інформації ЄДРСР набрало законної сили 10.07.2015, внесено зміни до п.8 Договору оренди земельної ділянки від 20.08.2007, укладеного між Усть-Чорняською селищною радою та позивачкою, площею 0,0578 га, який 27.09.2007 зареєстрований у Тячівському відділі ЗРФ ДП «Центр ДЗК» за №-007 та викладено в такій редакції: «орендна плата вноситься орендарем у грошовій формі у розмірі 5% від нормативного грошової оцінки земельної ділянки, що становить 505,75 грн в рік».

Рішенням Тячівського районного суду Закарпатської області від 06.08.2015 у справі №307/1464/15-ц, яке набрало законної сили 25.09.2015, внесено зміни до п.8 Договору оренди земельної ділянки від 20.08.2007, укладеного між Усть-Чорняською селищною радою та позивачкою, на земельну ділянку площею 0,9665 га, який 27.09.2007 зареєстрований у Тячівському відділі ЗРФ ДП «Центр ДЗК» за №-006 та викладено в такій редакції: «орендна плата вноситься орендарем у грошовій формі у розмірі 5% від нормативного грошової оцінки земельної ділянки, що становить 8457 гривень 75 копійок в рік».

На підставі вказаних рішень та Витягів із технічної документації про НГО землі: 2 532 685,92 грн стосовно земельної ділянки 0,9666 га та 151 447,56 грн стосовно земельної ділянки 0,0578 га, відповідачем були обраховані суми податкових зобов`язань та складено оскаржувані ППР.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що контролюючий орган у відповідності до вимог законодавства провів нарахування позивачці орендної плати за користування земельними ділянками за 2020 рік на підставі рішень Усть-Чорнянської селищної ради та актуальних даних з Державного земельного кадастру щодо розміру нормативної грошової оцінки земельних ділянок, наданих Управлінням Держгеокадастру у Тячівському районі Закарпатської області станом на 16.02.2016.

За наведених обставин, доводи позивача відносно того, що контролюючим органом в порушення приписів п. 288.1 ст. 288 ПК України визначено спірними податковими повідомленнями-рішеннями грошові зобов`язання з орендної плати за землю без урахування розміру орендної плати, встановленої договорами оренди вказаних земельних ділянок, у бік збільшення такої плати, без внесення відповідних змін до цих договорів оренди, є безпідставними.

Решта доводів та заперечень сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують.

Частиною першою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною другою статті 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Під час розгляду справи суд враховує позицію Європейського суду з прав людини у справі "Голдер проти Сполученого Королівства", згідно з якою саме "небезпідставність" доводів позивача про неправомірність втручання в реалізацію його прав є умовою реалізації права на доступ до суду.

Отже, звертаючись до суду з позовом про захист своїх прав, позивач обтяжена обов`язком довести «небезпідставність» своїх доводів щодо порушеного права за захистом якого він звернувся до суду, надавши відповідні докази, зі змісту яких можливо встановити наявність спору саме на момент звернення до суду.

В силу правових висновків постанови Верховного Суду від 06.06.2024 у справі №400/1217/23: 1) обов`язок позивача доводити обставини, на які він посилається на обґрунтування своїх доводів, є ключовим аспектом принципу змагальності та рівності в судовому процесі; 2) позивач не може будувати власну позицію на тому, що вона є доведеною, допоки інша сторона не надасть доказів на її спростування (концепція негативного доказу), оскільки такий підхід нівелює саму сутність принципу змагальності; 3) обов`язок доведення обставин, на яких ґрунтуються їх вимоги та заперечення, у рівній мірі покладається на обох сторін. Кожна сторона повинна довести факти, на які вона посилається. При цьому підставу позову повинен довести саме позивач. Позивач повинен подати докази, на яких ґрунтуються його вимоги разом з поданням позовної заяви. В разі неможливості самостійно представити такі докази, позивач повинен про це повідомити суд та зазначити причини, з яких доказ не може бути подано. Крім того, позивач вправі подати до суду клопотання про витребування доказів, із зазначенням причини неможливості самостійного їх представлення та наведенням вжитих ним для цього заходів.; 4) посилання позивача на те, що в силу вимог частини другої статті 77 КАС України обов`язок доказування правомірності рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень покладається на відповідача, не заслуговують на увагу, оскільки визначений цією правовою нормою обов`язок відповідача не виключає визначеного частиною першою цієї ж статті обов`язку позивача довести ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

Статтею 242 КАС України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Реальність (справжність та правдивість) конкретної обставини фактичної дійсності не може бути сприйнята доведеною виключно через неспростування одним із учасників справи (навіть суб`єктом владних повноважень) декларативно проголошеного, але не доказаного твердження іншого учасника справи, позаяк протилежне явно та очевидно прямо суперечить меті правосуддя - з`ясування об`єктивної істини у справі.

Правильність саме такого тлумачення змісту ч. 1 ст. 77 та ч. 2 ст. 77 КАС України підтверджується правовим висновком постанови Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2020 по справі № 520/2261/19, що визначений ст. 77 КАС України обов`язок відповідача - суб`єкта владних повноважень довести правомірність рішення, дії чи бездіяльності не виключає визначеного частиною першою цієї ж статті обов`язку позивача довести ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

Отже з урахуванням вимог статті 77 КАС України, позивач знехтував своїм процесуальним обов`язком доведення обставин, на яких ґрунтуються його вимоги у випадку заперечення проти встановленого факту порушення, при цьому відповідачем обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення виконано.

Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 09.09.2024 у справі №280/6832/23.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність наданих сторонами доказів, а також достатність та взаємний зв`язок у їх сукупності, суд вважає, що спірні податкові повідомлення-рішення є правомірними.

Враховуючи положення частин першої, другої статті 77, 90 КАС України, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд вважає, що, заявлені позовні вимоги не знайшли свого підтвердження матеріалами справи, відповідно позовна заява не підлягає задоволенню.

З приводу розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

Суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі (частина 1 статті 143 КАС України).

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд зазначає, що у відповідності до приписів частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову, відсутні підстави для вирішення питання про відшкодування судових витрат.

Керуючись статтями 6-10, 14, 72-77, 90, 139, 159, 241-246, 262, 293-295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Закарпатській області (88000, м. Ужгород, вул. Волошина, 52, код ЄДРПОУ ВП 44106694), третя особа Усть-Чернянська селищна рада Тячівського району Закарпатської області (90520, Закарпатська обол., Тячівський район, смт. Усть-Чорна, вул. Верховинська буд 233, ) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня його проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення у повному обсязі складено та підписано 06 червня 2025 року.

Суддя О.О. Артоуз