Справа № 120/13597/24
Суддя: Дончик Віталій Володимирович
Дата ухвалення: 2025-06-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

05 червня 2025 р. Справа № 120/13597/24

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дончика Віталія Володимировича, розглянувши у письмовому порядку за правилами спрощеного позовного провадження клопотання відповідача про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СКАЙ КАР" до Вінницької митниці про визнання протиправним та скасування рішення та картки відмови

в с т а н о в и в :

11.10.2024 року ТОВ "СКАЙ КАР" звернулось в суд з адміністративним позовом до Вінницької митниці про визнання протиправним та скасування рішення та картки відмови.

Обґрунтовуючи позовні вимоги представник позивача зазначила, що між ТОВ "СКАЙ КАР" і компанією Selectauto OU (Естонія) укладено зовнішньоекономічний контракт №406241 від 04.06.2024 року, згідно з пунктом 1.1 якого, продавець виконує по замовленню покупця підбір та продаж покупцеві засобів наземного транспорту, їх частин і обладнання, двигунів внутрішнього згорання, як нових, так і тих, що були у використанні.

З метою здійснення митного оформлення товару ТОВ "СКАЙ КАР" подано до Вінницької митниці електронну митну декларацію №24UA92U3 від 10.09.2024 року, в якій митна вартість товару визначена за основним методом - за ціною контракту. Також, відповідачу подано необхідні документи, що підтверджують митну вартість товару.

За результатом опрацювання митної декларації та документів, які на думку позивача підтверджують митну вартість товару, відповідач виніс картку відмови у прийнятті митної декларації №UA401020/2024/001147 та прийняв рішення про коригування митної вартості товарів №UA401000/2024/000266/1 від 10.09.2024 року, яким митну вартість товару визначив за резервним методом.

На переконання представника позивача, рішення про коригування митної вартості товарів є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки числові значення складових митної вартості підтвердженні наданими позивачем документами, які є належними та достатніми для підтвердження та визначення митної вартості товару за ціною договору, у зв`язку з чим звернувся з цим позовом до суду.

Ухвалою суду від 16.10.2024 року позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

18.10.2024 року на виконання вимог ухвали суду позивач подав заяву на усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою суду від 23.10.2024 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у адміністративній справі, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Цією ж ухвалою витребувано у відповідача належним чином завірену копію митної декларації №UA400040/2024/010395 від 09.04.2024 року.

07.11.2024 року представником відповідача подано відзив, у якому останній просить суд відмовити в задоволенні позову.

Також представник відповідача подав клопотання, у якому просить розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Клопотання мотивовано тим, що справи, які стосуються питань правильності визначення митної вартості товарів, мають першочергове значення для Державної митної служби, оскільки саме даний напрямок с одним з найбільш ризикованих в частині несплати митних платежів в повному обсязі, що в свою чергу може призводити до значних втрат Державного бюджету України.

Вирішуючи клопотання представника відповідача, суд виходить з наступного.

Частиною 1 статті 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Відповідно до положень статті 12, 257 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Пунктом 20 частини 1 статті 4 КАС України визначено, що адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин

Відповідно до частини 5, 6 статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Суд може відмовити у задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Аналіз зазначених положень КАС України дає підстави вважати, що прийняття рішення про призначення судового засідання з викликом (повідомленням) сторін є правом суду. Вказана норма не встановлює обов`язкового прийняття рішення про призначення судового засідання з викликом (повідомленням) сторін у разі наявності про це відповідного клопотання сторони.

Суд зауважує, що у поданому клопотанні представник відповідача не наводить доводів, які свідчать про обґрунтовану необхідність здійснювати розгляд даної справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Окрім того, суд звертає увагу, що відповідач має право навести свої пояснення у заявах по суті справи (відзив, заперечення) та подавати до суду будь-які інші письмові пояснення та докази на спростування доводів позивача.

Як показує практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08.12.1983 року у справі "Axen v. Germany", рішення від 25.04.2002 року "Varela Assalino contre le Portugal"). Так, на думку Суду, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім; заявник має надати переконливі докази на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно провести також усні слухання.

З огляду на викладене та беручи до уваги необґрунтованість заявленого клопотання, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Керуючись статтями 4,12, 248, 256 КАС України, -

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання Вінницької митниці про розгляд справи порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Дончик Віталій Володимирович