Справа № 826/2440/17
Суддя: О.В. Захарова
Дата ухвалення: 2025-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про прийняття справи до провадження

09 червня 2025 року м. ДніпроСправа № 826/2440/17

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Захарова О.В., перевіривши матеріали позовної заяви Головного управління ДФС у м. Києві (місцезнаходження: 04116, м. Київ, вул. Шолуденка 33/19) до Приватного підприємства «Туристична компанія «Бітско» (адреса реєстрації: 03187, м. Київ, б-р Чоколівський, буд. 33, кв.21) про застосування адміністративного арешту коштів на рахунках платника податків,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов адміністративний позов Головне управління ДФС у м. Києві (далі - позивач) до Приватного підприємства «Туристична компанія «Бітско» (далі відповідач, ПрАТ «ТК «Бітско» з такими вимогами:

-прийняти рішення про застосування адміністративного арешту коштів на рахунках Приватного підприємства « Туристична компанія «Бітско» (), а саме: відкритих в АТ «Райффайзен Банк Аваль» у м.Києві, МФО банка 380805, рахунки №, №2, №3, №4, №9; АТ «Укрексімбанк», МФО банку 322313, рахунки №2881, № 2881; Казначейство України (ел. адм. подат.), МФО банку 899998, рахунки № 1417; ПАТ «Пумб», МФО банку 334851, рахунки № ; Ф «Рохрах.Центр» ПАТ КБ «Приватбанк», Київ МФО банку 320649, рахунки №7762, № 1079, №4556, №2880, №9400; АТ «Піреус Банк МКБ» МФО банку 300658, рахунки №1173, №1173, №1173, №1173, №1172, №0184, а також тих рахунків, які можуть бути відкриті після ухвалення рішення по суті у справі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 лютого 2017 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, призначено судовий розгляд справи на 28 березня 2017 року о 11год. 20 хв.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 березня 2017 року зупинено провадження у справі до набрання законної сили судовим рішенням по справі №826/2358/17 за позовом ПрАТ «Туристична компанія Бітеко» до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправним та скасування наказу від 30.01.2017 №592.

Законом України від 13.12.2022 № 2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» (далі - Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до положень абзаців другого-четвертого пункту 2 розділу ІІ Закону № 2825-IX до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом, крім випадку, передбаченого абзацом четвертим цього пункту.

Не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративні справи, які були передані до Київського окружного адміністративного суду та розподілені між суддями до набрання чинності Законом України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» щодо забезпечення розгляду адміністративних справ», розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

Інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» щодо забезпечення розгляду адміністративних справ», але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України. Справи, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України, до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 152 та частини п`ятої статті 153 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Закону України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» щодо забезпечення розгляду адміністративних справ», з метою відновлення належного доступу громадян та юридичних осіб до правосуддя у публічно-правових спорах, наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 № 399 затверджено Порядок передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва (далі - Порядок № 399).

Пунктом 22 Порядку № 399 встановлено, що на підставі отриманих примірників протоколу та переліку судових справ відповідальною особою протягом семи робочих днів після завершення автоматизованого розподілу судових справ передаються судові справи до судів, визначених за результатами автоматизованого розподілу.

Адміністративна справа №640/2440/17 надійшла до Луганського окружного адміністративного суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано для розгляду судді Захаровій В.О.

З огляду на вищевикладене, вважаю за необхідне прийняти зазначену адміністративну справу до свого провадження.

За даними Єдиного державного реєстру судових рішень постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 грудня 2017 року у справі № 826/2358/17 визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві від 30 січня 2017 року № 592 «Про проведення фактичних перевірок» в частині призначення і проведення фактичної перевірки приватного підприємства «Туристична компанія «Бітско» згідно додатку 62 до зазначеного наказу.

Постанова Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 грудня 2017 року у справі № 826/2358/17 набрала законної сили 27 серпня 2018 року.

Відповідно до частини першої статті 237 КАС України провадження у справі поновлюється за клопотанням учасників справи або за ініціативою суду не пізніше десяти днів з дня отримання судом повідомлення про усунення обставин, що викликали його зупинення. Про поновлення провадження у справі суд постановляє ухвалу.

У зв`язку із набранням законної сили постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 грудня 2017 року у справі № 826/2358/17 відбулось усунення обставин, що викликали зупинення провадження у зазначеній справі, тому провадження по справі підлягає поновленню.

За приписами пунктів 3 та 6 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини другої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до постанов Кабінету Міністрів України від 06.03.2019 №227 "Про затвердження положень про Державну податкову службу України та Державну митну службу України", від 19.06.2019 №537 "Про утворення територіальних органів Державної податкової служби", розпорядження Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 № 682-р "Питання Державної податкової служби", наказу Державної Податкової Служби України від 12.07.2019 №14 "Про затвердження положень про територіальні органи ДПС", створено Головне управління ДПС у м. Києві, про що внесено до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відповідний запис, присвоєно і розпочато реорганізацію Головного управління ДФС у м. Києві.

Згідно з частиною 1 пункту 5 Положення про Головне управляння Державної податкової служби у місті Києві, затвердженого наказом Державної податкової служби України від 12.12.2019 №14, Головне управління ДПС у м. Києві є правонаступником усіх прав та обов`язків Головного управління ДФС у м. Києві.

Також постановою Кабінету Міністрів України від 06.03.2019 №227 "Про затвердження положень про Державну податкову службу України та Державну митну службу України" передбачено забезпечення здійснення Державною податковою службою покладених на неї функцій і повноважень Державної фіскальної служби, що припиняється, з реалізації державної податкової політики, державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на Державну податкову службу.

На виконання вимог постанови Кабінету Міністрів України від 19.06.2019 № 537 "Про утворення територіальних органів Державної податкової служби" та враховуючи лист ДПС від 28.08.2019 № 533/7/99-00-01-01-02 щодо погодження здійснення покладених на Головне управління ДПС у м. Києві Головним управлінням ДПС у м. Києві розпочато виконання функцій і повноважень Головного управління ДФС у м. Києві, яке реорганізовується шляхом приєднання до Головного управління ДПС у м. Києві.

Відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Головне управління ДПС у м. Києві () перебуває в стадії припинення (запис в ЄДР про припинення юридичної особи від 22.10.2020).

Пунктом 1 Постанови Кабінету Міністрів України від 30.09.2020 №893 "Деякі питання територіальних органів Державної податкової служби" постановлено особу публічного права Головне управління ДПС у м. Києві Наказом ДПС України від 30.09.2020 №529 "Про утворення територіальних органів Державної податкової служби" (далі - Наказ №529) затверджено перелік територіальних органів Державної податкової служби, що утворюються як відокремлені підрозділи Державної податкової служби, в якому міститься, зокрема, і Головне управління ДПС у м. Києві (ЄДРПОУ ВП: 44116011).

На виконання вимог Наказу ДПС України №529, Наказом ДПС України від 12.11.2020 №643 "Про затвердження положень про територіальні органи ДПС" (далі - Наказ №643) затверджено Положення про Головне управління ДПС у м. Києві (ЄДРПОУ ВП: 44116011).

Пунктом 1 Положення про Головне управління ДПС у м. Києві, затвердженого наказом №643 встановлено, що Головне управління ДПС у м. Києві (код ЄДРПОУ ВП: 44116011) є територіальним органом, утвореним на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України та забезпечує реалізацію повноважень на території м. Києва. Також Головне управління ДПС у м. Києві (код ВП: 44116011) є правонаступником майна, прав та обов`язків Головного управління ДПС у м. Києві ().

Таким чином, судом встановлено, що Головне управління ДПС у м. Києві (код ВП: 44116011) є правонаступником майна, прав та обов`язків, в тому числі Головного управління ДФС у м. Києві ().

Статтею 48 КАС України суд першої інстанції, встановивши, що з позовом звернулася не та особа, якій належить право вимоги, може за згодою позивача та особи, якій належить право вимоги, допустити заміну первинного позивача належним позивачем, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи.

Якщо позивач не згоден на його заміну іншою особою, то ця особа може вступити у справу як третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, про що суд повідомляє третю особу. Якщо позивач згоден на його заміну іншою особою, але така особа не згодна на участь у справі, суд залишає позовну заяву без розгляду, про що постановляється відповідна ухвала.

Заміна позивача допускається до початку судового розгляду справи по суті. Заміна відповідача допускається до ухвалення рішення судом першої інстанції.

Згідно зі статтею 52 КАС України у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Позивачем у справі є Головне управління ДФС у м. Києві, яке станом на час розгляду справи реорганізовано та припиняється, відтак є неналежною стороною у справі.

Водночас, відповідно до вимог статті 48 КАС України заміна первинного позивача належним позивачем допускається за умови згоди позивача та/або особи, якій належить право вимоги на заміну первинного позивача.

Відтак, у цій справі Головному управлінню ДПС у м. Києві (код ВП: 44116011) як правонаступнику майна, прав та обов`язків, в тому числі Головного управління ДФС у м. Києві, необхідно надати уточнену позовну заяву, в якій визначити належного позивача у справі.

Відповідно до частини 1 статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначив, що згідно АІС «Податковий блок» станом на дату звернення з даним позовом до суду, у ПП «Туристична компанія «Бітско»» відкрито розрахункові рахунки, перелік яких наведено у позові, та за якими позивач просить прийняти рішення про застосування адміністративного арешту коштів.

Зважаючи, що з позовом до суду позивач звернувся у лютому 2017 року, суд пропонує позивачу в уточненій позовній заяві вказати актуальні рахунки відповідача станом на час розгляду справи.

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08.07.2011 №3674-VI Про судовий збір (Закон №3674-VI).

Згідно з частиною першою статті 3 Закону №3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Частиною першою статті 4 Закону №3674-VI встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з частиною другою статті 4 Закону №3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою підприємцем сплачується судовий збір у розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позов подано у лютому 2017 року. Станом на 01.01.2017 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становив 1600,00 грн.

Отже, позивачу необхідно сплатити судовий збір в сумі 1600,00 грн.

Недолік позовної заяви може бути усунений шляхом подання оригіналу документа про сплату судового збору у розмірі 2481,00 грн за наступними реквізитами: отримувач коштів ГУК у Луг.обл./МТГ м.Сєвєр/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37991110, банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), відомча ознака 84 Окружні адміністративні суди, код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача UA4012499, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу *;101;_______ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом ________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Луганський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Водночас, в позовній заяві позивачем заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору, яке судом не вирішено.

В обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору зазначено, що позивач не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя у зв`язку із неможливістю сплатити судовий збір.

За приписами частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

При цьому, відповідно до частин першої, другої статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Наведені положення процесуальногозаконудають підстави для висновку, що звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, при цьому суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони.

Однак, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Разом з тим, особа, що порушує питання саме про відстрочення від сплати судового збору, повинна навести обґрунтування обставин (з наданням на їх підтвердження доказів), які свідчать про неможливість здійснення оплати цього збору як станом на момент звернення до суду, так і можливість сплатити його до закінчення розгляду справи, ухвалення судового рішення по суті вимог заяви, скарги.

Жодних доказів неможливості сплати судового збору, в тому числі через відсутність фінансування, позивачем до позовної заяви не надано.

Позивач посилається виключно на норми законів, вказуючи на те, що не може бути обмежений у праві на звернення до суду.

Щодо наведених доводів позивача, суд зазначає таке.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі «Креуз проти Польщі» «право на суд» не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду. Це відповідає Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо заходів, що полегшують доступ до правосуддя від 14.05.1981 № R (81) 7: «В тій мірі, в якій судові витрати становлять явну перешкоду доступові до правосуддя, їх треба, якщо це можливо, скоротити або скасувати» (підпункт 12 пункту D).

Отже, сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду є складовою доступу до правосуддя.

Разом з тим, як неодноразово зазначав Верховний Суд, - якщо особа діє як суб`єкт владних повноважень і фінансується з державного бюджету України, в тому числі в частині видатків на оплату судового збору, а тому держава, з метою забезпечення можливості здійснення якісного, ефективного та своєчасного захисту своїх прав та інтересів, повинна створити належні фінансові можливості і передбачити відповідні кошти на вказані цілі у кошторисах установ.

Отже, враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до частини 13 статті 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

За таких обставин, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху після відкриття провадження у справі, надавши позивачеві строк для усунення недоліків шляхом надання суду уточненої позовної заяви, оформленої з дотриманням вимог статей 160, 161 КАС України, з якій визначити належного позивача у справі та вказати рахунки відповідача актуальні на час розгляду справи, надання квитанції про сплату судового збору.

Керуючись статтями 160, 169, 241, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Прийняти адміністративну справу до провадження та поновити провадження у справі.

Позовну Головного управління ДФС у м. Києві (місцезнаходження: 04116, м. Київ, вул. Шолуденка 33/19) до Приватного підприємства «Туристична компанія «Бітско» (адреса реєстрації: 03187, м. Київ, б-р Чоколівський, буд. 33, кв.21) про застосування адміністративного арешту коштів на рахунках платника податків залишити без руху.

Запропонувати Головному управлінню ДПС у м. Києві (код 44116011) як правонаступнику Головного управління ДФС у м. Києві протягом 5 (п`яти) календарних днів з дня отримання цієї ухвали усунути зазначені в ухвалі недоліки позовної заяви шляхом шляхом надання суду через підсистему (модуль) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд»:

- уточненої позовної заяви, оформленої з дотриманням вимог статей 160, 161 КАС України;

- документу про сплату судового збору.

Якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті позивачем у строк, встановлений судом, позовна заява згідно з частиною п`ятнадцятою статті 171 КАС України буде залишена судом без розгляду.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати Головному управлінню ДПС у м. Києві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.В. Захарова