Справа № 260/6946/24
Суддя: Луцович М.М.
Дата ухвалення: 2025-05-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

28 травня 2025 року м. Ужгород№ 260/6946/24
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Луцович М.М.,

при секретарі Пішта І.І.,

за участю сторін:

позивач ОСОБА_1 ,

представник відповідача Яблонський О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області (вул. Ракоці, 13, м. Ужгород, Закарпатська область, ) про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області, в якому з урахуванням заяви від 14.01.2025 просить:

1) визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції України в Закарпатській області №2455 від 02.10.2024 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника відділення зв`язку та спеціальної техніки батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП» у частині звільнення капітана поліції ОСОБА_1 (0096164);

2) визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Закарпатській області №202 о/с від 04.10.2024 року про звільнення зі служби в поліції капітана поліції ОСОБА_1 (0096164), начальника відділення зв`язку та спеціальної техніки батальйону поліції в Закарпатській області;

3) поновити капітана поліції ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді начальника відділення зв`язку та спеціальної техніки батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП в Закарпатській області;

4) стягнути з Головного управління Національної поліції в Закарпатській області середній заробіток за час вимушеного прогулу, а саме: з 05.10.2024 року до моменту прийняття рішення по справі;

5) допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення капітана поліції ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді начальника відділення зв`язку та спеціальної техніки батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП в Закарпатській області.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що дисциплінарною комісією, утвореною наказом ГУ НП від 19.09.2024 №2324 проведено службове розслідування за фактом грубого порушення службової дисципліни начальником відділення зв`язку та спеціальної техніки батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП в Закарпатській області капітаном поліції ОСОБА_1 . Так, в ході проведення службового розслідування установлено, що 16.09.2024 поліцейський ОСОБА_1 не виконав вимогу наказу ГУНП від 06.09.2024 №2219 «Про організацію навчально - тренувальних зборів з поліцейськими батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП в Закарпатській області», безпідставно не прибув на службу та не з`явився до тренінгового центру ГУ НП для проходження навчально-тренувальних зборів, а також не повідомив свого безпосереднього керівника про причини своєї відсутності. З огляду на вказане, п. 1 наказу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 02.10.2024 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП» №2455 капітана поліції ОСОБА_1 (0096164) відповідно до пункту 7 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, звільнено зі служби в поліції. Наказом Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 04.10.2024 року №202 о/с по особовому складу відповідно до ч. 1 ст. 77 ЗУ «Про національну поліцію»» звільнено зі служби в поліції за п. 6 капітана поліції ОСОБА_1 з 04.10.2024 року. Позивач вважає підстави для звільнення у наказах ГУНП в Закарпатській області №2455 від 02.10.2024 року та №202 о/с від 04.10.2024 року, не відповідають фактичним обставинам справи, рішення прийнято упереджено, нерозсудливо, а тому і звільнення його з роботи зі служби в поліції є безпідставним і протиправним у зв`язку з чим накази підлягають скасуванню.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 09 грудня 2024 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження.

Відповідач щодо задоволення позову заперечив з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву, суть яких полягає у правомірності винесення оскаржуваних наказів. Вказує, що в ході проведення службового розслідування установлено, що 16.09.2024 поліцейський ОСОБА_1 не виконав вимогу наказу ГУНП від 06.09.2024 №2219 «Про організацію навчально - тренувальних зборів з поліцейськими батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП в Закарпатській області», безпідставно не прибув на службу та не з`явився до тренінгового центру ГУ НП для проходження навчально-тренувальних зборів. Крім того, позивач не з`явився для надання пояснень у межах службового розслідування. Разом з цим дисциплінарною комісією направлено запит директору Державної установи «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Закарпатській області» Івану Лемку, щодо отримання інформації з приводу перебування поліцейських ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на лікарняному за вказані дні їх відсутності. З отриманої відповіді здобуто відомості про те, що за вказаний в запиті період поліцейські БПОП (стрілецький) ГУНП області Тисянчин М.М., ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 на лікарняному не перебували та про відкриття лікарняних в інших медичних установах не повідомляли. Зазначає, що позивач, уникаючи проходження служби в батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП в Закарпатській області, свідомо не повідомляв свого безпосереднього керівника про його перебування на лікарняному, що розцінюється як несумлінне, недобросовісне виконання службових обов`язків як поліцейського у захисті Українського народу, охорони прав і свобод людини, честі держави в період дії правового режиму воєнного стану в Україні. Просить відмовити у задоволенні позову.

Ухвалою суду від 20.02.2025 відмовлено у задоволенні заяви представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

Ухвалою суду від 20.02.2025 закрито пiдготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач у судовому засіданні підтримав позовні вимоги у повному обсязі та просив такі задовольнити. Наголосив, що в період з 16.09.2024 по 18.09.2024 перебував на лікарняному, про що повідомляв безпосереднього керівника.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечив, просив суд відмовити в задоволенні позову з підстав, наведених у відзиві на позовну заяву.

На виконання вимог ч. 13 ст. 10 та ч. 1 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України суд під час судового розгляду адміністративної справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою відео- та (або) звукозаписувального технічного засобу в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Заслухавши пояснення позивача та представника відповідача, розглянувши подані сторонами документи та матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить наступних висновків.

Судом встановлено та сторонами не заперечується, що ОСОБА_1 до 09.08.2024 року перебував на посаді старшого оперуповноваженого в особливо важливих справах 4-го відділу (боротьби з організованими групами з ознаками корупції) управління стратегічних розслідувань Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України.

Наказом №163 о/с від 09.08.2024 ОСОБА_1 призначений начальником відділення зв`язку та спеціальної техніки батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП.

Керівником ГУНП в Закарпатській області 06.09.2024 року було видано наказ №2219 «Про організацію навчально-тренувальних зборів з поліцейськими батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП в Закарпатській області», згідно якого у період з 05.09.2024 по 30.09.2024 року організовано навчально-тренувальні збори у тренінговому центрі ГУНП у Закарпатській області.

Так, матеріалами службового розслідуванням встановлено, 16.09.2024 на ім`я начальника Головного управління Національної поліції в Закарпатській області за підписом командира батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП в Закарпатській області надійшов рапорт щодо ініціювання проведення службового розслідування, зокрема, за фактом неприбуття начальника відділення зв`язку та спеціальної техніки батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 до тренінгового центру ГУНП 16.09.2024, з метою проходження навчально-тренувальних зборів, без поважних причин.

Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Закарпатській області №2324 від 19.09.2024 «Про створення дисциплінарної комісії, призначення службового розслідування» вирішено провести службове розслідування згідно поданого рапорту.

За результатами проведеного службового розслідування 02 жовтня 2024 року складено висновок «За фактами безпідставного неприбуття на службу окремих поліцейських батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП в Закарпатській області», згідно якого рекомендовано: за вчинення грубого дисциплінарного проступку, порушення пунктів 1, 2, 4, 5, 6 частини 3 статті 1, частин 1, 2 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18, частини 1 статті 64 Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII «Про Національну поліцію», пункту 4 частини 1 статті 40 Кодексу законів про працю України, абзаців 1, 12 частини 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 № 1179 та статті 38 Закону України «Про запобігання корупції», що виразилось у безпідставному невиході на службу в умовах воєнного стану та посиленого варіанту службової діяльності, не повідомленні безпосереднього керівника про причини невиходу на службу, порушенні Присяги та Правил етичної поведінки поліцейського, а також невиконанні наказу керівництва Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, начальника відділення зв`язку та спеціальної техніки батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 , відповідно до пункту 7 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, звільнити зі служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції в Закарпатській області №2455 від 02.10.2024 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП» за вчинення грубого дисциплінарного проступку, порушення пунктів 1, 2, 4, 5, 6 частини 3 статті 1, частин 1, 2 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18, частини 1 статті 64 Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII «Про Національну поліцію», пункту 4 частини 1 статті 40 Кодексу законів про працю України, абзаців 1, 12 частини 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 № 1179 та статті 38 Закону України «Про запобігання корупції», що виразилось у безпідставному невиході на службу в умовах воєнного стану та посиленого варіанту службової діяльності, не повідомленні безпосереднього керівника про причини невиходу на службу, порушенні Присяги та Правил етичної поведінки поліцейського, а також невиконанні наказу керівництва Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, начальника відділення зв`язку та спеціальної техніки батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 (0096164), відповідно до пункту 7 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, звільнено зі служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції в Закарпатській області №202 о/с від 04.10.2024 капітана поліції ОСОБА_1 (0096164), начальника відділення зв`язку та спеціальної техніки батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП, звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) з 04 жовтня 2024 року.

Не погоджуючись з наказами №2455 від 02.10.2024 та №202 о/с від 04.10.2024, позивач звернувся до суду з даним позовом про їх скасування та поновлення на службі в поліції.

Вирішуючи питання щодо законності звільнення позивача зі служби в поліції, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначаються Законом України «Про Національну поліцію» від 02.11.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).

Відповідно до статті 60 Закону №580-VIII відносини, що виникають у зв`язку зі вступом, проходженням та припиненням служби в поліції, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами з питань проходження служби в поліції.

Переміщення поліцейських регулюється статтею 65 Закону №580-VIII.

Згідно до частини 7 статті 65 Закону №580-VIII переведення є формою переміщення поліцейських, яке здійснюється у разі, якщо звільнення їх із посад або призначення на інші посади належить до номенклатури призначення різних керівників.

Поліцейські зобов`язані проходити службу там, де це викликано інтересами служби і обумовлено наказами керівника органу (закладу, установи) поліції, до повноважень якого належить право призначення на посаду та звільнення з посади.

Переведення поліцейського здійснюється на підставі наказу про звільнення із займаної посади та направлення для подальшого проходження служби до іншого органу (закладу, установи) поліції та наказу про призначення на посаду в органі (закладі, установі) поліції, до якого переміщується поліцейський.

Судом встановлено, що позивач до 09.08.2024 року перебував на посаді старшого оперуповноваженого в особливо важливих справах 4-го відділу (боротьби з організованими групами з ознаками корупції) управління стратегічних розслідувань Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України. Наказом №163 о/с від 09.08.2024 ОСОБА_1 призначений начальником відділення зв`язку та спеціальної техніки батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП.

Частиною 1 ст.18 Закону №580-VIII передбачено, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема до медичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Статтею 64 Закону № 580-VIII визначена Присяга працівника поліції.

Згідно з п.1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 року №1179 (далі Правила етичної поведінки), під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, з-поміж іншого: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 19 Закону №580-VІІІ у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозицій Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 на території України введено воєнний стан. Строк дії Указу в подальшому продовжено відповідними Указами Президента України (№ 133/2022 від 14.03.2022, № 259/2022 від 18.04.2022, № 341/2022 від 17.05.2022, № 573/2022 від 12.08.2022, № 757/2022 від 07.11.2022, №58/2023 від 06.02.2023, №254/2023 від 01.05.2023, №451/2023 від 26.07.2023) з 18 серпня 2023 року строком на 90 діб.

При цьому, Законом від 15.03.2022 №2123-IX статтю 8 Закону України «Про Національну поліцію» доповнено частиною четвертою такого змісту: «Під час дії воєнного стану поліція діє згідно із призначенням та специфікою діяльності з урахуванням тих обмежень прав і свобод громадян, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, що визначаються відповідно до Конституції України та Закону України «Про правовий режим воєнного стану».

Зокрема, стаття 24 Закону України «Про Національну поліцію» у редакції Закону №1702-IX від 16.07.2021 «Про основи національного спротиву» передбачає додаткові повноваження поліції.

Згідно з ч.ч.2,3 ст. 24 Закону №580-VІІІ у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

У ході забезпечення та здійснення заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості, виконання завдань територіальної оборони органи та підрозділи, що входять до системи поліції та дислокуються в межах Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, області, міста Києва, підпорядковуються відповідному начальнику Головного управління Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, області, місті Києві.

Аналіз наведених норм права доводить, що працівники поліції мають спеціальний статус, і приймаючи присягу працівника поліції, погоджуються на підвищені вимоги, які пред`являються до працівників поліції при проходженні служби і яких вони повинні дотримуватися.

Приписами частини першої статті 77 Закону №580-VIII визначено чіткий перелік підстав коли поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється.

Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції» затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут).

В розумінні частини 1 статті 1 Закону № 2337-VIII службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно- правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Згідно з ч.2 цієї статті службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

За змістом ч.ч. 1-3 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1)зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Статтею 14 Дисциплінарного статуту встановлено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Відповідно до частини першої статті 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

За приписами частини 3 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 №893, зареєстрований у Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (далі - Порядок №893).

Відповідно до п.1 Розділу ІІ Порядку №,893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

За приписами п.4 вказаного Розділу цього Порядку, службове розслідування має встановити:

- наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

- наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

- ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

-обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

-відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

-вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 1 Розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Відповідно до п.2 розділу VI цього Порядку, підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно- правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

У відповідності до ч. 2 Розділу IV Порядку поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.

З матеріалів справи судом встановлено, що 16.09.2024 на ім`я начальника Головного управління Національної поліції в Закарпатській області за підписом командира батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП в Закарпатській області надійшов рапорт щодо ініціювання проведення службового розслідування, зокрема, за фактом неприбуття начальника відділення зв`язку та спеціальної техніки батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 до тренінгового центру ГУНП 16.09.2024 року, з метою проходження навчально-тренувальних зборів, без поважних причин.

Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Закарпатській області №2324 від 19.09.2024 «Про створення дисциплінарної комісії, призначення службового розслідування» вирішено провести службове розслідування згідно поданого рапорту.

З матеріалів службового розслідуванням вбачається, що з метою з`ясування обставин неприбуття поліцейського для проходження навчально-тренувальних зборів, відповідачем проведено опитування командира БПОП (стрілецький) ГУНП ОСОБА_5 , який пояснив, що виконує обов`язки командира БПОП (стрілецький) ГУНП та знаходиться на базі тренінгового центру ГУНП. Так, на базі вказаного тренінгового центру, ОСОБА_5 бере участь у проведенні навчально - тренувальних зборів з особовим складом батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП відповідно до наказу ГУНП від 06.09.2024 № 2219 «Про організацію навчально - тренувальних зборів з поліцейськими батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП в Закарпатській області». У відповідності до вказаного наказу ГУНП, навчально - тренувальні збори мають проводитися з 06.09.2024 по 30.09.2024. На загальне шикування підрозділу 16.09.2024 не прибув начальник відділення зв`язку та спеціальної техніки БПОП ГУНП капітан поліції ОСОБА_1 .. Опитуваний ОСОБА_5 повідомив, що про причини свого неприбуття до підрозділу для подальшого несення служби такий не повідомляв.

Опитаний з даного приводу заступник командира БПОП (стрілецький) ГУНП капітан поліції ОСОБА_6 повідомив, що бере участь у проведенні навчально-тренувальних зборів з особовим складом батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП відповідно до наказу ГУНП від 06.09.2024 № 2219 «Про організацію навчально - тренувальних зборів з поліцейськими батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП в Закарпатській області». Так, на загальне шикування підрозділу не прибув начальник відділення зв`язку та спеціальної техніки БПОП ГУНП капітан поліції ОСОБА_1 . Як зазначив опитуваний ОСОБА_6 наказом ГУНП від 09.08.2024 № 163 о/с ОСОБА_1 був призначений начальником відділення зв`язку та спеціальної техніки батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП. Однак з того часу, останній жодного разу не прибув до тренінгового центру ГУНП області для проходження служби, перебуваючи при цьому на лікарняному.

З метою з`ясування обставин неприбуття поліцейських ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_1 до тренінгового центру ГУНП, а також, з метою реалізації права поліцейського надавати пояснення з приводу обставин вчинення ним дисциплінарного проступку, відповідачем 25.09.2024 за допомогою засобів електронної комунікації, за контактними даними (мобільними номерами телефонів) через мессенджер «WhatsApp», вказаним поліцейським БПОП (стрілецький) ГУНП були надіслані запрошення (від 25.09.2024 № 3077-2024, № 3078-2024, № 3072-2024, № 3073-2024 та № 3075-2024) прибути до тренінгового центру ГУНП області на засідання дисциплінарної комісії для надання пояснень о 15.00 01.10.2024. Також, вказані вище запрошення, були надіслані за допомогою поштового зв`язку, рекомендованим листом за адресами їх місця проживання.

Однак, станом на 15.00 01.10.2024, у відповідності до вказаних вище запрошень, які поліцейські отримали в установленому законом порядку, останні не з`явилися, не повідомивши причин неприбуття. За фактом неприбуття на засідання дисциплінарної комісії з метою надання пояснень поліцейських ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , членами дисциплінарної комісії складено акт про відмову від дачі пояснень.

За фактом невиходу на службу поліцейського ОСОБА_1 складено акт про відсутність на службі від 16.09.2024 №104/106/34-2024 та акт моніторингу наявності медичного висновку, що засвідчує тимчасову непрацездатність поліцейського від 16.09.2024 № 103/106/34-2024.

У матеріалах службового розслідування міститься також відповідь ДУ «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Закарпатській області», згідно якої повідомлено, що у запитувані періоди (з 16.09.2024), зокрема, поліцейський БПОП (стрілецький) ГУНП області ОСОБА_1 на лікарняному не перебував та про відкриття лікарняних в інших медичних установах не повідомляв.

Відповідач наголошує на тому, що безпідставний невихід на службу поліцейського батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП ОСОБА_1 , а також неповідомлення про причини своєї відсутності безпосереднього керівника, встановлена матеріалами службового розслідування, а тому оскаржувані накази винесені правомірно.

Разом з тим, в ході розгляду справи судом встановлено наступне.

Відповідно до відповіді директора Комунального некомерційного підприємства «Хустський центр первинної медико-санітарної допомоги» Хустської міської ради Закарпатської області №551/03-09 від 23.04.2025 на адвокатський запит про надання інформації щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_1 уклав декларацію № 0001-9822-РЕ10 з лікарем загальної практики сімейним лікарем ОСОБА_7 та зареєстрований відповідно до затверджених норм в системі Medics.

Додатково до вказаної відповіді було надано копії декларації позивача із сімейним лікарем, відповідно до якої ID пацієнта: НОМЕР_2 -cbd2-44be-a436-86a43655a33c належить особі із анкетними даними ОСОБА_1 .

Крім того, надано копію медичних висновків, відповідно до яких пацієнтом, якому такі були видані є ОСОБА_1 (ID пацієнта: НОМЕР_2 -cbd2-44be-a436-86a43655a33c).

Так, відповідно до медичного висновку про тимчасову непрацездатність від 18.07.2024 за № 22ВВ-23КН-6ЕНВ-ВРН9 позивач перебував на лікарняному у період з 18.07.2024 по 19.07.2024 включно; відповідно до медичного висновку про тимчасову непрацездатність від 22.07.2024 за № МЗВК-КЗХХ-ЗКЗТ-4Н73 позивач перебував на лікарняному у період з 20.07.2024 по 27.07.2024 включно; відповідно до медичного висновку про тимчасову непрацездатність від 12.08.2024 за № Х86Р-55СХ-СМ9Н-ЕВ25 позивач перебував на лікарняному у період з 10.08.2024 по 18.08.2024 включно; відповідно до медичного висновку про тимчасову непрацездатність від 19.08.2024 за № МРМ7-ТАЕК-378В-В969 позивач перебував на лікарняному у період з 19.08.2024 по 25.08.2024 включно; відповідно до медичного висновку про тимчасову непрацездатність від 13.09.2024 за № Х2М8-9СХА-842А-3М74 позивач перебував на лікарняному у період з 13.09.2024 по 15.09.2024 включно; відповідно до медичного висновку про тимчасову непрацездатність від 16.09.2024 за № ТР28-7569-ВНЕА-КВАН позивач перебував на лікарняному у період з 16.09.2024 по 18.09.2024 включно.

З огляду на вказане, у ході судового розгляду судом встановлено, що позивач 16.09.2024 року не з`явився на навчально-тренувальні збори у тренінговому центрі ГУНП у Закарпатській області у зв`язку з наявністю поважних причин, а саме: перебування у стані тимчасової непрацездатності, що підтверджується медичним висновком про тимчасову непрацездатність від 16.09.2024 за № ТР28-7569-ВНЕА-КВАН.

Крім того, позивачем надано суду докази повідомлення керівництва про перебування на лікарняному, а саме: докази у вигляді скріншотів із додатку «WhatsApp», що містять відомості про наявність розмов між позивачем та представником відповідача начальником відділення моніторингу та контролю БПОП (стрілецький) ГУНП в Закарпатській області майором поліції Мондиком Ігорем Мирославовичем, зокрема 16.09.2024.

Наведені обставини свідчать про те, що відповідачем не надано належної оцінки обставинам неприбуття позивача 16.09.2024 на службу під час проведення службового розслідування.

Отже, відповідачем не подано належних доказів правомірності прийняття оскаржуваних наказів.

За наведених обставин, суд приходить до висновку про протиправність наказу Головного управління Національної поліції України в Закарпатській області №2455 від 02 жовтня 2024 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП» у частині притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції капітана поліції ОСОБА_1 (0096164) та наявність підстав для його скасування.

Враховуючи, що оскаржуваний наказ ГУ НП від 04.10.2024 №202о/с винесено у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади, застосованого наказом ГУ НП №2455 від 02 жовтня 2024 року, який визнано протиправним та скасовано, оскаржуваний наказ від 04.10.2024 №202о/с як похідний є протиправним та також підлягає скасуванню.

Крім того, суд звертає увагу, що наказ ГУНП в Закарпатській області №202 о/с від 04 жовтня 2024 року «По особовому складу» про звільнення зі служби в поліції капітана поліції ОСОБА_1 (0096164) у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби виданий у період перебування ОСОБА_1 на лікуванні, що прямо суперечить частині 4 ст.22 Дисциплінарного статуту Національної поліції, згідно якої дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади та звільнення із служби в поліції, застосовані до поліцейського, який перебуває у відпустці чи на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності), виконуються (реалізуються) після його прибуття до місця проходження служби.

Відповідно до статті 235 частини 1 Кодексу законів про працю України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Отже, оскільки звільнення позивача оскаржуваними наказами №2455 від 02 жовтня 2024 року та №202 о/с від 04 жовтня 2024 року є протиправними, то відповідно позивач має право на поновлення на раніше займаній посаді і отримання грошового забезпечення за час вимушеного прогулу.

Щодо дати з якої необхідно поновити позивача, то суд вважає за необхідне вказати наступне.

Відповідно до оскарженого наказу №202 о/с від 04 жовтня 2024 року «По особовому складу» позивача було звільнено з роботи 04 жовтня 2024 року, тобто дата звільнення 04 жовтня 2024 року вважається останнім робочим днем позивача. А відтак з 05 жовтня 2024 року у позивача почався вимушений прогул. Таким чином суд вважає, що необхідно поновити позивача саме з 05 жовтня 2024 року, оскільки позивач вважається таким, що 04 жовтня 2024 року 2024 року був на роботі (проходив службу).

Статтею 235 частиною 2 Кодексу законів про працю України передбачено, що при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Відповідно до статті 94 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання. Порядок виплати грошового забезпечення визначає Міністр внутрішніх справ України.

Зі змісту постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», наказу Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 № 260 «Про затвердження порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання» резюмується, що грошове забезпечення поліцейських обраховується та виплачується з розрахунку календарних днів відповідного місяця їх служби.

Середній заробіток працівника визначається відповідно до статті 27 Закону України «Про оплату праці» за правилами, передбаченими Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженим ПКМУ від 08.02.95р. № 100 (далі по тексту Порядок № 100).

Відповідно до пункту 5 Порядку № 100 основою для обчислення загальної суми заробітку, що підлягає виплаті за час вимушеного прогулу, є середньоденна (середньогодинна) заробітна плата працівника, яка згідно з пунктом 8 цього Порядку визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів за цей період.

Згідно з довідкою ГУНП в Закарпатській області позивачу було нараховано заробітну плату у серпні 2024 року 19705,54 грн, у вересні 2024 року 26526,00 грн. Загальна сума доходу за останні два місяці перед звільненням, з врахуванням календарних днів, становить 46231,54 грн.

Із врахуванням того, що у серпні 2024 року та у вересні 2024 року сумарно кількість календарних днів становить 53 дні, то середньоденний заробіток позивача складає 872,29 грн (46231,54 / 53), а середньомісячна заробітна плата 23115,77 грн. (46231,54 грн /2).

Кількість днів вимушеного прогулу позивача за період з 05 жовтня 2024 року по 27 травня 2025 року (включно), становить 235 календарних днів, а відтак грошове забезпечення за час вимушеного прогулу, яке підлягає стягненню з відповідача на користь позивача, складає 204988,15 грн (872,29 грн х 235).

Відповідно до статті 371 частини 1 пунктів 2, 3 КАС України негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць; поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Таким чином, в даній справі суд вважає за необхідне допустити до негайного виконання стягнення на користь позивача грошове утримання за один місяць в розмірі 23115,77 грн 46231,54 грн /2), та поновлення позивача на посаді начальника відділення зв`язку та спеціальної техніки батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції України в Закарпатській області, з 05 жовтня 2024 року.

Відповідно до вимог частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З огляду на вищевказане, враховуючи обставини встановлені судом, суд приходить до висновку, що позовні вимоги необхідно задовольнити.

Оскільки позивач звільнений від сплати судового збору відповідно до пункту 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» і такий фактично не сплачувався, відсутні підстави для вирішення питання про відшкодування судового збору.

Керуючись ст.ст.6-10, 14, 72-77, 90, 139, 159, 241-246, 262, 293, 371 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області (вул. Ракоці, 13, м. Ужгород, Закарпатська область, ) про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції України в Закарпатській області №2455 від 02 жовтня 2024 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП» у частині притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції капітана поліції ОСОБА_1 (0096164).

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Закарпатській області №202 о/с від 04 жовтня 2024 року «По особовому складу» про звільнення зі служби в поліції капітана поліції ОСОБА_1 (0096164).

Поновити капітана поліції ОСОБА_1 (0096164) на службі в поліції на посаді начальника відділення зв`язку та спеціальної техніки батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції України в Закарпатській області з 05 жовтня 2024 року.

Стягнути із Головного управління Національної поліції у Закарпатській області (вул. Ракоці, 13, м. Ужгород, Закарпатська область, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу, а саме: з 05 жовтня 2024 року по 27 травня 2025 року (включно) у розмірі 204988,15 грн. (двісті чотири тисячі дев`ятсот вісімдесят вісім гривень п`ятнадцять копійок), із відрахуванням із цієї суми обов`язкових податків та зборів.

Допустити до негайного виконання рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на займаній на час звільнення посаді начальника відділення зв`язку та спеціальної техніки батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції України в Закарпатській області та стягнення із Головного управління Національної поліції України в Закарпатській області на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць в розмірі 23115,77 грн (двадцять три тисячі сто п`ятнадцять гривень сімдесят сім копійок) із відрахуванням із цієї суми обов`язкових податків та зборів.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

СуддяМ.М. Луцович
Відповідно до ч. 3 ст. 243 КАС України рішення суду у повному обсязі складено та підписано 06.06.2025 року.