Справа № 620/10761/24
Суддя: Кобаль Михайло Іванович
Дата ухвалення: 2025-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач Кобаль М.І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 травня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого Кобаля М.І.,

суддів Бужак Н.П., Файдюка В.В.,

при секретарі Литвин С.В.

за участю:

позивача: ОСОБА_1

представника відповідача: Івашка О.Л.

розглянувши у відкритому судовому засіданні за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 14 жовтня 2024 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Національного антикорупційного бюро України про визнання протиправним та скасування результатів завдань, висновку, наказів, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач) звернувся до суду із адміністративним позовом до Національного антикорупційного бюро України (далі по тексту - відповідач, НАБУ) в якому просив визнати протиправним та скасувати:

- результати виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за 2021 рік, детективом Національного бюро Третього відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро ОСОБА_1 з оцінкою «негативна»;

- висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців в частині пункту 9 висновку щодо негативної оцінки ОСОБА_1 , затверджений наказом від 22.12.2021 № 184-А;

- наказ Директора Національного бюро № 184-А від 22.12.2021 щодо затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Національного антикорупційного бюро України, у 2021 році, в частині пункту 9 висновку щодо негативної оцінки ОСОБА_1 ;

- наказ Національного бюро від 23.12.2021 № 2791-н «Про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 »;

- наказ Директора Національного бюро «Про зміну істотних умов державної служби» від 15.03.2024 № 647-Н, в частині пункту 3 щодо припинення позивачем державної служби та звільнення ОСОБА_1 у перший робочий день після закінчення проходження військової служби за контрактом, з посади детектива Національного бюро Третього підрозділу детективів Четвертого Головного підрозділу детективів НАБУ, у зв`язку з отриманням негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності, у 2021 році, пункт 3 частини 1 статті 87 Закону України «Про державну службу».

Рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду від 14 жовтня 2024 року у задоволенні зазначеного адміністративного позову відмовлено повністю.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та постановити нове рішення, яким задовольнити позов в повному обсязі.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що судом першої інстанції було порушено норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Заслухавши суддю-доповідача, позивача та представника відповідача, які з`явилися у призначене судове засідання, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін, виходячи з наступного.

Згідно із ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Частиною 1 ст. 242 КАС України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Як вірно встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, починаючи з 25.07.2017 року, ОСОБА_1 перебував на посаді детектива Третього відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів НАБУ.

10.12.2020 старшим детективом - керівником Третього відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів ОСОБА_3 визначено завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» та «В», на 2021 рік, для детектива Національного бюро Третього відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів ОСОБА_1 , які погоджені керівником Головного підрозділу детективів ОСОБА_4 .

З вказаним завданням позивач ознайомлений 10.12.2020, про що свідчить підпис ОСОБА_1 (Т.1 а.с.209-211).

Так, для позивача сформовано п`ять завдань з відповідними ключовими показниками результативності, ефективності та якості із строком виконання до грудня 2021 року:

завдання 1 - здійснення ефективного слідства у доручених для розслідування кримінальних провадженнях;

завдання 2 - розгляд повідомлень про кримінальне правопорушення, звернень, інформаційних та інших запитів фізичних і юридичних осіб, клопотань у кримінальних провадженнях, службової кореспонденції, виконання доручень керівника;

завдання 3 - здійснення заходів на самостійне виявлення, викриття і припинення злочинів;

завдання 4 - розвиток компетенції зі знання законодавства, яке необхідне для виконання обов`язків детектива, а саме наказу Директора Національного антикорупційного бюро України № 025 від 23.05.2016;

завдання 5 - розвиток компетенції в частині володіння роботи з негласним апаратом, а саме: встановлювати психологічний контакт з особою із врахуванням її індивідуальних особливостей (віку, статі, фізичного або психоемоційного стану, рівня освіти, інформованості, властивостей, якостей, уподобань, інтересів, соціального досвіду, особливостей характеру, матеріального стану та інше), викликати почуття довіри, розуміти дійсні мотиви та наміри особи.

02.12.2021 проведено нараду при керівникові Головного Підрозділу детективів НАБУ ОСОБА_4 щодо проведення оцінювання результатів службової діяльності працівника Третього відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного бюро.

Під час наради заслухано:

1) старшого детектива ОСОБА_3 , який повідомив про результати оцінювання службової діяльності ОСОБА_1 за 2021 рік та надав обґрунтування негативної оцінки позивачу у розрізі виконання кожного завдання;

2) керівника Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів ОСОБА_5 , який повністю підтримав запропоновані ОСОБА_3 оцінки службової діяльності за 2021 рік та запропонував провести індивідуальне заслуховування ОСОБА_1 ;

3) ОСОБА_1 , який повідомив, що вважає результати виконання завдань на 2021 рік позитивними, надав звіт про виконання визначених завдань;

4) керівника Головного підрозділу детективів ОСОБА_4 , який повідомив, що враховуючи надані ОСОБА_1 усні пояснення та звіт, зауваження надані учасниками наради до пояснень та звіту детектива ОСОБА_1 затвердив запропоновані старшим детективом ОСОБА_3 результати оцінювання службової діяльності детектива Третього відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів ОСОБА_1 за 2021 рік.

За підсумками оціночної співбесіди, затверджено результати виконання державним службовцем ОСОБА_1 , за 2021 рік, з проставленням таких балів: завдання № 1 - 2 бали; завдання № 2 - 1 бал; завдання № 3 - 2 бали; завдання № 4 - 3 бали; завдання № 5 - 3 бали.

На вказаній вище нараді 02.12.2021 старшим детективом ОСОБА_3 та керівником Головного підрозділу детективів ОСОБА_4 виставлено ОСОБА_1 такі бали за виконання завдань відповідно показників результативності, ефективності та якості з наданням відповідного обґрунтування у контексті сформованих завдань: 1) за виконання завдання № 1 виставлено 2 бали; 2) за виконання завдання № 2 виставлено 1 бал; 3) за виконання завдання № 3 виставлено 2 бали; 4) за виконання завдання № 4 виставлено 3 бали; 5) за виконання завдання № 5 виставлено 3 бали. Середній бал - 2,2 (а.с.213-219 т.1).

Відповідно до службової записки від 17.12.2021 № 04/29363-17 заступником керівника Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Богачовим А. передано Відділу по роботі з персоналом результати виконання завдань державним службовцем ОСОБА_1 та копію протоколу наради при керівникові Головного підрозділу детективів від 02.12.2021 № 04/29337.

Службовою запискою від 17.12.2021 №04/29428-17 начальник відділу по роботі з персоналом ОСОБА_6 звернулась до Керівника Головного підрозділу детективів ОСОБА_4 та запропонувала надати:

- обґрунтування про відсутність відмітки про ознайомлення у формі результати виконання завдань за 2021 рік детектива Національного бюро Третього відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів ОСОБА_1 ;

- виправлену копію протоколу без дублювання сторінок; - звіт щодо виконання поставлених завдань і ключових показників ОСОБА_1 (Т.1 а.с.220-222).

Службовою запискою від 17.12.2021 №04/29434-17 заступник Керівника Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України Богачов А. повідомив начальника відділу по роботі з персоналом Національного бюро ОСОБА_6 , що за результатами оцінювання та фактом їх затвердження ОСОБА_1 був ознайомлений під час заслуховування, проведеного 02.12.2021 та додано звіт 2021 рік підготований державним службовцем ОСОБА_1 і копію протоколу наради при керівникові Головного підрозділу детективів від 02.12.2021 № 04/29337 (Т.1 а.с.223-225).

Відповідно до доповідної записки начальника Відділу по роботі з персоналом ОСОБА_6 просила Директора Національного антикорупційного бюро України, після вивчення матеріалів оцінювання детектива Національного бюро Третього відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів НАБУ ОСОБА_1 , затвердити висновок з негативною оцінкою, або припинити процедуру оцінювання результатів службової діяльності державного службовця (Т.1 а.с.239-249)(далі по тексту - оскаржуваний висновок).

Відповідно до резолюції від 20.12.2021 директор НАБУ погодився із оцінкою, виставленою ОСОБА_1 .

Наказом Директора НАБУ від 23.12.2021 №184-А затверджено висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, зокрема, щодо ОСОБА_1 , якому виставлено негативну оцінку (далі по тексту - оскаржуваний наказ №1).

Наказом Директора НАБУ від 23.12.2021 № 2790-Н ОСОБА_1 увільнено, з 17.12.2021, від виконання службових обов`язків, у зв`язку з прийняттям його на військову службу за контрактом, із збереження за ним місця роботи, посади середнього заробітку на період проходження ним військової служби за контрактом, але не довше ні на строк до закінчення особливого періоду або до дня фактичного звільнення з військової служби (Т.2 а.с.7-8).

Наказом Директора Національного антикорупційного бюро України від 23.12.2021 №2791-Н припинено державну службу та звільнено у перший робочий день після закінчення проходження військової служби за контрактом з посади детектива Національного бюро Третього відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного бюро ОСОБА_1 , у зв`язку з отриманням негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності у 2021 році, пункт 3 частини першої статті 87 Закону України «Про державну службу» (далі по тексту - оскаржуваний наказ №2) (Т.2 а.с.9).

Підставою для прийняття оскаржуваного наказу №2 слугував оскаржуваний висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Національного антикорупційного бюро України, у 2021 році, який затверджений наказом директора Національного бюро 23.12.2021 №184-А та наказ директора від 23.12.2021 № 2790-н.

Наказом Директора Національного бюро від 15.03.2024 № 647-н «Про зміну істотних умов державної служби» прийнято згоду позивача на зміну істотних умов державної служби, а саме зміну основних посадових обов`язків та зміну найменування посади на детектив Національного бюро Третього підрозділу детективів Четвертого Головного підрозділу детективів Національного бюро з 18.03.2024.

Підставою для прийняття цього наказу слугували повідомлення від 11.03.2024 № 01/5850-00, накази Директора Національного бюро від 23.12.2021 № 2790-н та від 23.12.2021 № 2791-н.

Листом від 23.12.2021 вих № 17-188/39618 відділом по роботі з персоналом НАБУ надіслано ОСОБА_1 , завірену копію наказу Директора А. Ситника «Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Національного антикорупційного бюро України у 2021 році» від 22.12.2021 № 184-А та витяг з висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців.

Вказані документи були повернуті відповідачу установою поштового зв`язку з відміткою «за закінченням терміну зберігання» (Т.2 а.с.10-12). Також вказані документи були надіслані на електронну адресу позивача (Т.2 а.с.13).

На запит позивача від 01.07.2024 (а.с.25 т.1) відділ по роботі з персоналом НАБУ листом від 09.07.2024 надіслав на адресу позивача копію наказу від 15.03.2024 № 647-Н «Про зміну істотних умов державної служби» (далі по справі - оскаржуваний наказ №3) та додатково повідомив, що 12.03.2024 на поштові адреси, зазначені у особовій справі позивача, були надіслані копії повідомлення від 11.03.2024 № 01/5850-00 про зміну істотних умов державної служби: на адресу АДРЕСА_1 копія повідомлення була надіслана листом від 12.03.2024 № 17-294/7226 (копії додаються).

Лист повернуто Укрпоштою до Національного бюро за закінченням терміну зберігання; на адресу АДРЕСА_2 копія повідомлення була надіслана листом від 12.03.2024 № 17-294/7227 (копії додаються).

Лист повернуто Укрпоштою до Національного бюро за закінченням терміну зберігання. Відповідач повідомив, що 15.03.2024 видано наказ за № 647-Н «Про зміну істотних умов державної служби», який 18.03.2024 надісланий позивачу на ознайомлення за допомогою мобільного додатку WhatsApp, зареєстрованого на номер телефона, наявний у особовій справі.

Крім того 19.03.2024 на поштові адреси, зазначені у особовій справі позивача, було надіслано копії наказу від 15.03.2024 № 647-Н «Про зміну істотних умов державної служби»: на адресу АДРЕСА_1 копія наказу була надіслана листом від 19.03.2024 № 17-294/7895.

Лист повернуто Укрпоштою до Національного бюро за закінченням терміну; на адресу АДРЕСА_3 копія наказу була надіслана листом від 19.03.2024 № 17-294/7898. Лист повернуто Укрпоштою до Національного бюро за закінченням терміну зберігання.

Відповідно до копії довідки військової частини НОМЕР_1 від 08.08.2024 № 1435/8/116 встановлено, що позивач перебуває на військовій службі у Збройних Силах України, починаючи з 17.12.2021 року, у складі Військової частини НОМЕР_2 , з 14.01.2022 у складі 367 ОРОО РУ СТрО « ІНФОРМАЦІЯ_1 », та з 30.04.2023 у складі Військової частини НОМЕР_1 .

У період з 24.02.2022 по даний час ОСОБА_1 перебуває на казарменому стані на підставі Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», Закону України від 12 травня 2015 року № 389-VIII «Про правовий режим воєнного стану», Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 69/2022 «Про загальну мобілізацію», наказу командира 376 ОРОО № 24 від 24.02.2022 року (Т.1 а.с.123).

Вважаючи протиправними результати виконання завдань з оцінкою «негативна», оскаржувані висновок та накази про звільнення з посади, позивач звернувся з даним позовом до суду для захисту своїх прав та законних інтересів.

Приймаючи рішення про відмову в задоволенні адміністративного позову, судом першої інстанції дійшов висновку про те, що відповідач скористався своїм правом - оцінювання позивача, що складає зміст компетенції та його дискреційних повноважень.

Також, суд першої інстанції дійшов висновку, що у зв`язку з отриманням позивачем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності, відповідач мав право звільнити позивача із служби, як державного службовця, інші позовні вимоги є похідними, а тому не підлягали задоволенню.

Колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з таким висновком суду першої інстанції, оскільки він знайшов своє підтвердження під час апеляційного розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Статтею 43 Конституції України зокрема передбачено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю, гарантує рівні можливості у виборі професії та роду трудової діяльності, реалізовує програми професійно-технічного навчання, підготовки і перепідготовки кадрів відповідно до суспільних потреб

Відповідно до частин 1 та 7 статті 10 Закону України «Про Національне антикорупційного бюро України» (далі по тексту - Закон № 1698-VII) до працівників Національного бюро належать особи, які є гласними і негласними штатними працівниками, з числа осіб начальницького складу, державних службовців та інших працівників, які працюють за трудовими договорами в Національному бюро. Трудові відносини працівників Національного бюро регулюються законодавством про працю, державну службу та укладеними трудовими договорами (контрактами). На спеціалістів Національного бюро, які не мають спеціальних звань, поширюється дія Закону України «Про державну службу». Посади спеціалістів Національного бюро відносяться до відповідних категорій посад працівників апарату міністерства, іншого центрального органу виконавчої влади, їх територіальних органів у порядку, встановленому законодавством.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях регулює Закон України «Про Державну службу» (далі по тексту Закон № 889-VIII, в редакції чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин).

Частиною 1 статті 1 Закону №889-VIII) визначено, що державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави, визначених у пунктах 1-7 цієї частини статті.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 83 Закону №889-VIII державна служба припиняється за ініціативою суб`єкта призначення (стаття 87 цього Закону).

Однією із підстав для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення є отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності (пункт 3 частини 1 статті 87 Закону №889-VIII).

Правова процедура проведення оцінювання результатів службової діяльності врегульована статтею 44 Закону №889-VIII.

Так, відповідно до частин 1 - 6 статті 44 Закону №889-VIII результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри.

Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А», здійснюється суб`єктом призначення.

Державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання. Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.

У разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби, відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону, та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення).

Приписами частини 7 статті 44 Закону №889-VIII обумовлено, що висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності, може бути оскаржений державним службовцем у порядку, визначеному статтею 11 цього Закону.

Державний службовець має право висловити зауваження щодо оцінювання результатів його службової діяльності, які долучаються до його особової справи (частина 8 статті 44 Закону № 889-VIII).

За змістом частини 11 статті 44 Закону № 889-VIII порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців затверджується Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 3 частини 1 статті 87 Закону № 889-VIII передбачено, що підставами для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення є отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності.

Процедуру проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців (далі оцінювання) визначено Типовим порядком проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 № 640, який поширюється на державних службовців, які займають посади державної служби категорій «А», «Б» і «В» (із змінами і доповненнями) (далі - Порядок №640).

Згідно із пунктом 2 Порядку №640 метою оцінювання є визначення якості виконання державним службовцем поставлених завдань, а також прийняття рішення щодо його преміювання, планування службової кар`єри, визначення потреби у професійному навчанні.

Оцінювання проводиться з дотриманням принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості, взаємодії та поваги до гідності державного службовця (пункт 3 Порядку №640).

Тобто, у контексті положень пункту 4 Порядку № 640, учасниками оцінювання є:

- державний службовець;

- особа, яка визначає завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності (далі - ключові показники) та здійснює підготовку пропозицій щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «А»;

- безпосередній керівник державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В»;

- керівник самостійного структурного підрозділу (у разі наявності), в якому працює державний службовець, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В»;

- суб`єкт призначення;

- служба управління персоналом.

Згідно із пунктом 5 Порядку №640 встановлено, що державний службовець: бере участь у визначенні своїх завдань і ключових показників, а також у їх періодичному перегляді; ознайомлюється з визначеними завданнями і ключовими показниками; аналізує виконання визначених завдань і ключових показників; ознайомлюється з пропозиціями щодо оцінювання результатів службової діяльності або результатами виконання завдань і з висновком щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців (далі - висновок).

У пунктах 6-12 Порядку № 640 визначено, що служба управління персоналом державного органу, в якому працює державний службовець, надає консультативну допомогу учасникам оцінювання та здійснює заходи щодо організації оцінювання, у тому числі підготовку проектів наказів (розпоряджень) про: визначення результатів виконання завдань державними службовцями, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», із списком державних службовців; затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В».

Оцінювання проводиться на підставі ключових показників, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції.

Оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, на якого покладено виконання обов`язків за вакантною посадою державної служби або виконання обов`язків тимчасово відсутнього державного службовця, проводиться за тією посадою державної служби, яку він займає.

У разі звільнення державного службовця або його переведення на іншу посаду державної служби до затвердження висновку процедура оцінювання за посадою державної служби, яку він займав, припиняється.

Оцінювання проводиться поетапно:

1) визначення завдань і ключових показників;

2) визначення результатів виконання завдань;

3) затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).

Оформлення документів, передбачених цим Порядком, здійснюється його учасниками у паперовій формі з використанням власноручних підписів або в електронній формі з накладенням кваліфікованих електронних підписів.

Обговорення та співбесіди з учасниками оцінювання, передбачені на відповідних етапах оцінювання, можуть проводитися за фізичної присутності учасників або дистанційно шляхом застосування технічних засобів.

Визначення завдань і ключових показників для державного службовця здійснюється з урахуванням його основних посадових обов`язків. Завдання і ключові показники повинні зосереджуватись на досягненні завдань, установлених для відповідного державного органу, та відображати кінцевий результат, на досягнення якого спрямована службова діяльність державного службовця, вимірюватися в кількісному та/або якісному вираженні. Завдання і ключові показники, визначені для державних службовців у державному органі, не можуть дублюватися, крім завдань і ключових показників, визначених для державних службовців, посадові обов`язки яких збігаються.

Для державного службовця визначається від двох до п`яти завдань.

Строк виконання завдання повинен бути реальним для досягнення необхідного результату та визначатися з урахуванням строку прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань відповідно до пункту 13 цього Порядку.

Визначення завдань і ключових показників для заступників керівників здійснюється після визначення завдань і ключових показників для їх керівників.

Визначені для державного службовця завдання і ключові показники зберігаються в його особовій справі, а їх копії (в паперовій або електронній формі) - у державного службовця та його безпосереднього керівника.

З метою відстеження прогресу виконання визначених для державного службовця завдань, аналізу інформації про стан досягнення завдань, установлених для відповідного державного органу, контролю своєчасності та якості процесу виконання завдань, визначення потреби у необхідності коригування процесу або результату виконання завдання, а також надання допомоги для належного виконання завдань проводиться моніторинг виконання завдань і ключових показників.

Моніторинг виконання завдань і ключових показників проводиться особою, яка їх визначила. Моніторинг виконання завдань і ключових показників, визначених для державних службовців, які займають посади державних секретарів міністерств, проводиться відповідним міністром.

У разі коли протягом поточного року на посаду особи, яка визначила державному службовцю завдання і ключові показники, призначено іншу особу, державний службовець протягом трьох робочих днів після такого призначення передає такій особі копію визначених йому завдань і ключових показників (у паперовій або електронній формі).

Завдання і ключові показники для державного службовця на наступний рік визначаються у грудні року, що передує звітному.

Завдання і ключові показники для державного службовця на поточний рік визначаються у січні - липні цього року в разі призначення (переведення) на посаду державної служби, виходу на роботу після відсутності на службі у випадках, передбачених абзацами третім - шостим пункту 14 цього Порядку, поновлення на посаді державної служби. Такі завдання і ключові показники визначаються протягом десяти робочих днів після призначення (переведення) або виходу на роботу.

Якщо завдання і ключові показники для державного службовця (крім державного секретаря міністерства) неможливо визначити у строк, передбачений цим пунктом, у зв`язку з його тимчасовою відсутністю, зокрема тимчасовою непрацездатністю, відпусткою, професійним навчанням, вони визначаються протягом п`яти робочих днів після виходу на роботу, а в разі відсторонення від виконання посадових обов`язків (повноважень) - протягом п`яти робочих днів після початку виконання посадових обов`язків. Завдання і ключові показники для таких державних службовців на поточний рік не визначаються, якщо вихід на роботу або початок виконання посадових обов`язків настають у серпні - грудні поточного року.

Для державних службовців, які перебувають у службових відрядженнях, завдання і ключові показники визначаються в установленому порядку.

Відповідно до пункту 13 Порядку № 640 визначення результатів виконання завдань проводиться у жовтні - грудні за період з 1 січня поточного року або з дати визначення завдань і ключових показників до дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань.

Пунктом 14 Порядку № 640 передбачено, що визначення результатів виконання завдань та затвердження висновку не проводяться, якщо період між визначенням завдань і ключових показників та прийняттям наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань становить менше трьох місяців, а також якщо на дату прийняття такого наказу (розпорядження) державний службовець: тимчасово відсутній на службі протягом семи місяців підряд; перебуває у відпустці у зв`язку з вагітністю та пологами, для догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку, без збереження заробітної плати відповідно до пункту 3 частини першої статті 25 Закону України «Про відпустки»; відсутній на службі у зв`язку з призовом на строкову військову службу, військову службу за призовом осіб офіцерського складу, військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період або прийняттям на військову службу за контрактом, зокрема шляхом укладення нового контракту на проходження військової служби, під час дії особливого періоду; відсутній на службі у зв`язку з проходженням спеціальної підготовки кандидатами на посаду судді відповідно до статті 77 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»; відсутній на службі у зв`язку з призупиненням дії трудового договору; відсторонений від виконання посадових обов`язків (повноважень) у порядку, визначеному законом.

Пунктом 16 Порядку № 640 визначено, що висновок затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення у грудні звітного року. Служба управління персоналом державного органу, в якому працює державний службовець, ознайомлює відповідного державного службовця із затвердженим висновком у порядку, визначеному Законом України «Про державну службу».

Відповідно до пункту 36 Порядку №640 визначення результатів виконання завдань державним службовцем, на якого покладено виконання обов`язків за посадою державної служби категорії «А», «Б» або «В», здійснює керівник вищого рівня по відношенню до посади державної служби, яку він займає.

Згідно з пунктом 37 Порядку № 640 для визначення результатів виконання завдань безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) проводить з державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», оціночну співбесіду.

У разі тимчасової відсутності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», або його повторної неявки для проходження оціночної співбесіди у визначені безпосереднім керівником строки визначення результатів виконання завдань проводиться безпосереднім керівником та керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) без оціночної співбесіди в установлений строк. У разі тимчасової відсутності у зв`язку з відрядженням або відпусткою такого державного службовця за його заявою до безпосереднього керівника оціночна співбесіда та визначення результатів виконання завдань проводяться раніше.

Пунктом 38 Порядку № 640 передбачено, що перед проведенням оціночної співбесіди державний службовець, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», заповнює форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за відповідний рік згідно з додатком 9 у частині відомостей щодо себе та займаної посади, опису досягнутих результатів у розрізі кожного визначеного завдання та строку його фактичного виконання. Державний службовець заповнює зазначену форму у відповідній частині і передає її безпосередньому керівникові в електронній формі. У разі тимчасової відсутності державного службовця або ненадання ним зазначеної форми, заповненої у відповідній частині, такі відомості зазначаються безпосереднім керівником.

За приписами пункту 41 Порядку №640 висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», в якому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка, за формою згідно з додатком 6 затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

Пунктами 47, 49 Порядку № 640 передбачено, що у разі отримання державним службовцем негативної оцінки відповідний висновок може бути оскаржений таким державним службовцем. Висновок скасовується суб`єктом призначення або судом у частині оцінювання результатів службової діяльності конкретного державного службовця. Зазначений висновок не підлягає скасуванню, якщо допущені процедурні порушення, які не впливають на результати оцінювання.

Додатком 4 до Порядку встановлено Критерії виставлення балів, зокрема:

«не підлягає оцінюванню» - завдання не могло бути виконано через обставини, які об`єктивно унеможливили його виконання і щодо яких державний службовець не міг впливати чи пропонувати інший спосіб виконання завдання, зокрема через тимчасову непрацездатність, відсторонення від виконання посадових обов`язків (повноважень), простій, тимчасову відсутність державного службовця з інших причин;

бал « 0» - завдання не виконано або під час його виконання порушено вимоги законодавства у сфері запобігання корупції;

бал « 1» - завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату, або завдання виконане з демонстрацією неспроможності одночасного забезпечення на належному рівні і своєчасного виконання посадових обов`язків, або під час виконання такого завдання порушено вимоги правил етичної поведінки, або процес досягнення результату чи сам результат мав негативний відгук з боку користувачів, споживачів, співвиконавців, керівництва тощо;

бал « 2» - завдання виконано, але з порушенням строку виконання та/або із залученням до виконання завдання інших осіб (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, аналізі нормативно-правових актів, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку самостійність, недостатність знань нормативно-правових актів, вимог до підготовки службових документів, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника тощо);

бал « 3» - завдання виконано своєчасно, результат якого повною мірою можна використати в роботі. Робота проводилась ефективно з дотриманням правил етичної поведінки;

бал « 4» - завдання виконано своєчасно (завчасно), результат високої якості, його досягнуто з високим ступенем самостійності (за необхідності командної роботи), ініціативності, робота проводилась ефективно, з дотриманням правил етичної поведінки. Під час виконання завдання державним службовцем вносилися пропозиції щодо інших документів, процесів, процедур, заходів або їх удосконалення. Пройдено професійне навчання відповідно до індивідуальної програми підвищення рівня професійної компетентності/індивідуальної програми професійного розвитку, за результатами якого нараховано не менше ніж 0,4 кредиту Європейської кредитної трансферно-накопичувальної системи (ЄКТС).

Аналіз наведених правових положень свідчить, що результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри, виявлення потреби у професійному навчанні.

Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції. При цьому, оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії «Б» і «В», здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу. Державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання. Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

Таким чином, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає, що за результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.

Отже, виходячи зі змісту наведеної норми, предметом оскарження в судовому порядку може бути саме висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності державного службовця.

Як вірно встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 , в межах оцінювання результатів службової діяльності, надано безпосередньому керівникові форму щодо результатів виконання завдань, а також, письмовий звіт за 2021 рік.

Після надання форми щодо результатів виконання завдань та звіту, безпосереднім керівником було здійснено попереднє визначення результатів, шляхом аналізу проведеної роботи позивачем у продовж 2021 році та складено результат виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорій «Б» і «В»:

- пункт 1 завдань «Здійснення ефективного слідства у доручених для розслідування кримінальних провадженнях» відповідачем за результатами виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорій «Б» і «В» виставлено 2 бали;

- пункт 2 завдань «Розгляд повідомлень про кримінальне правопорушення, звернень, інформаційних та інших запитів фізичних і юридичних осіб, клопотань у кримінальних провадженнях, службової кореспонденції, виконання доручень керівника» відповідачем за результатами виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорій «Б» і «В» виставлено 1 бал;

- пункт 3 завдань «Здійснення заходів на самостійне виявлення, викриття і припинення злочинів» відповідачем за результатами виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорій «Б» і «В» виставлено 2 бали;

- пункт 4 завдань «Розвиток компетенції зі знання законодавства, яке необхідне для виконання обов`язків детектива, а саме наказу Директора Національного антикорупційного бюро України № 025 від 23.05.2016» відповідачем за результатами виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорій «Б» і «В» виставлено 3 бали.

- пункт 2 завдань «Розвиток компетенції в частині володіння роботи з негласним апаратом, а саме: встановлювати психологічний контакт з особою із врахуванням її індивідуальних особливостей (віку, статі, фізичного або психоемоційного стану, рівня освіти, інформованості, властивостей, якостей, уподобань, інтересів, соціального досвіду, особливостей характеру, матеріального стану та інше), викликати почуття довіри, розуміти дійсні мотиви та наміри особи» відповідачем за результатами виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорій «Б» і «В» виставлено 3 бали.

Таким чином, за результатом оцінювання позивача, середній бал за результатами виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорій «Б» і «В» становить 2,2 бали та в обґрунтуванні оцінки зазначено, що задання виконане, але із порушенням строку виконання та/або із залученням до виконання завдання інших осіб (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку самостійність, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника, тощо).

Колегією суддів апеляційної інстанції встановлено, що уданому випадку, зміст доводів ОСОБА_1 позовної заяви та апеляційної скарги, фактично зводиться до незгоди останнього з отриманими балами під час оцінювання його як державного службовця.

Разом з тим, здійснюючи судочинство Європейський суд неодноразово аналізував наявність, межі, спосіб та законність застосування дискреційних повноважень національними органами, їх посадовими особами. Зокрема, в рішенні Європейського суду з прав людини від 17.12.2004 року у справі «Педерсен і Бодсгор проти Данії» зазначено, що здійснюючи наглядову юрисдикцію, суд, не ставлячи своїм завданням підміняти компетентні національні органи, перевіряє, чи відповідають рішення національних держаних органів, які їх винесли з використанням свого дискреційного права, положенням Конвенції та Протоколів до неї.

Суд є правозастосовчим органом та не може підміняти державний орган, рішення якого оскаржується, приймати замість нього рішення, яке визнається протиправним, інше рішення, яке б відповідало закону, та давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, які належать до компетенції такого суб`єкта владних повноважень.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 02.06.2006 року у справі «Волохи проти України» (заява № 23543/02) при наданні оцінки повноваженням державних органів суд виходив з декількох ознак, зокрема щодо наявності дискреції.

Так, суд вказав, що норма права є «передбачуваною», якщо вона сформульована з достатньою чіткістю, що дає змогу кожній особі - у разі потреби за допомогою відповідної консультації - регулювати свою поведінку. «…надання правової дискреції органам виконавчої влади у вигляді необмежених повноважень було б несумісним з принципом верховенства права. Отже, закон має з достатньою чіткістю визначати межі такої дискреції, наданої компетентним органам, і порядок її здійснення, з урахуванням законної мети даного заходу, щоб забезпечити особі належний захист від свавільного втручання».

Тобто, під дискреційним повноваженням слід розуміти компетенцію суб`єкта владних повноважень на прийняття самостійного рішення в межах, визначених законодавством, та з урахуванням принципу верховенства права.

Зміст компетенції органу виконавчої влади складають його повноваження - певні права та обов`язки органу діяти, вирішуючи коло справ, визначених цією компетенцією. В одних випадках це зміст прав та обов`язків (право діяти чи утримуватися від певних дій). В інших випадках органу виконавчої влади надається свобода діяти на свій розсуд, тобто оцінюючи ситуацію, вибирати один із кількох варіантів дій (або утримуватися від дій) чи один з варіантів можливих рішень.

За даних обставин справи, колегія суддів апеляційної інстанції доходить висновку, що в даному випадку, суд не може втручатися в результати оцінювання позивача службової діяльності, як державного службовця, і надає оцінку спірним правовідносинам тільки в межах дотримання відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, порядку та проведення процедури звільнення позивача.

Так, пунктом 39 Порядку № 640 визначено, що оціночна співбесіда проводиться на основі усних пояснень державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», про виконання завдань і ключових показників та його письмового звіту, що подається у довільній формі відповідно до абзацу першого пункту 9-1 цього Порядку (у разі його подання державним службовцем). Під час оціночної співбесіди також розглядаються пропозиції щодо завдань і ключових показників на наступний період та визначаються потреби у професійному навчанні (крім випадку, коли державному службовцю виставлено негативну оцінку). Потреби у професійному навчанні визначаються у вигляді професійних компетентностей, які необхідно набути або вдосконалити державному службовцю.

Після проведення оціночної співбесіди безпосереднім керівником заповнюється форма щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за відповідний рік, згідно з додатком 9, у частині виставлення балів, визначення оцінки та їх обґрунтування. Безпосередній керівник разом з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) виставляє державному службовцю негативну, позитивну або відмінну оцінку (крім випадків, коли жодне із завдань не підлягає оцінюванню) з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання (з урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 5.

Безпосередній керівник забезпечує ознайомлення державного службовця з результатами виконання завдань.

Отже, відповідно до приписів Порядку №640, суб`єкт оцінювання наділений повноваженнями на прийняття рішення що виставлення під час оцінювання державного службовця однієї з трьох оцінок, а саме: негативної, позитивної або відмінної. При цьому суб`єкт оцінювання повинен обґрунтувати таку оцінку.

Відповідно до приписів частин третьої, четвертої, п`ятої статті 44 Закону № 889-VIII оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» або «В», здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А», здійснюється суб`єктом призначення. Державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання. Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення. За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.

У разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення) (частина шоста статті 44 Закону № 889-VIII).

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 2 Закону № 889-VIII посада державної служби - визначена структурою і штатним розписом первинна структурна одиниця державного органу з установленими відповідно до законодавства посадовими обов`язками у межах повноважень, визначених частиною першою статті 1 цього Закону.

Відповідно до частин третьої, четвертої статті 43 Закону № 889-VIII зміною істотних умов державної служби вважається зміна:

1) належності посади державної служби до певної категорії посад;

2) основних посадових обов`язків;

3) умов (системи та розмірів) оплати праці або соціально-побутового забезпечення;

4) режиму служби, встановлення або скасування неповного робочого часу;

5) місця розташування державного органу (в разі його переміщення до іншого населеного пункту).

Про зміну істотних умов служби керівник державної служби письмово повідомляє державного службовця не пізніш як за 30 календарних днів до зміни істотних умов державної служби, крім випадків підвищення заробітної плати.

У разі незгоди державного службовця на продовження проходження державної служби у зв`язку із зміною істотних умов державної служби він подає керівнику державної служби заяву про звільнення на підставі пункту 6 частини першої статті 83 цього Закону або заяву про переведення на іншу запропоновану йому посаду не пізніш як за 30 календарних днів з дня ознайомлення з повідомленням про зміну істотних умов державної служби.

Якщо протягом 30 календарних днів з дня ознайомлення державного службовця з повідомленням про зміну істотних умов служби від нього не надійшли заяви, зазначені в абзаці другому цієї частини, державний службовець вважається таким, що погодився на продовження проходження державної служби.

Зміна істотних умов служби передбачає зміну умов проходження служби на конкретній посаді державної служби та нерозривно з нею пов`язана. Державний службовець, який погодився на зміну істотних умов державної служби продовжує проходження державної служби на тій самій посаді, проте з відповідними змінами.

Так, наказом Директора Національного бюро від 15.03.2024 № 647-н «Про зміну істотних умов державної служби» прийнято згоду позивача на зміну істотних умов державної служби, а саме зміну основних посадових обов`язків та зміну найменування посади на детектив Національного бюро Третього підрозділу детективів Четвертого Головного підрозділу детективів Національного бюро, з 18.03.2024.

Підставою для прийняття цього наказу слугували повідомлення від 11.03.2024 № 01/5850-00, накази Директора Національного бюро від 23.12.2021 № 2790-н та від 23.12.2021 № 2791-н. Згідно з повідомленням від 11.03.2024 № 01/5850-00 позивача повідомлено про зміну істотних умов державної служби, а саме: зміну основних посадових обов`язків та зміну найменування посади на детектив Національного бюро Третього підрозділу детективів Четвертого Головного підрозділу детективів НАБУ.

З матеріалів справи вбачається, що позивач надав згоду на зміну істотних умов державної служби, та водночас не наводить аргументів, які б свідчили про неправомірність оскаржуваного наказу №3.

Отже, колегія суддів апеляційної інстанції дослідивши правові висновки суду першої інстанції та матеріали справи, заслухавши думку учасників справи в судовому засіданні суду апеляційної інстанції, доходить висновку, що НАБУ під час встановлення оскаржуваних результатів виконання завдань ОСОБА_1 з оцінкою «негативна» діяло на свій розсуд, тобто в межах дискреційних повноважень.

У свою чергу, оскаржувані висновок та накази про звільнення з посади позивача, видані НАБУ з дотриманням порядку та законодавчих приписів Закону № 889-VIII і Порядку № 640.

Колегія суддів апеляційної інстанції погоджує висновок суду першої інстанції, що позовні вимоги про визнання протиправними та скасування результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за 2021 рік, детективом Національного бюро Третього відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро ОСОБА_1 з оцінкою «негативна» та висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, в частині пункту 9 висновку щодо негативної оцінки ОСОБА_1 , затверджений наказом від 22.12.2021 № 184-А є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

З огляду на зазначене, інші позовні вимоги позивача щодо визнання протиправними та скасування оскаржуваних наказів Директора Національного бюро № 184-А від 22.12.2021 про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, зокрема, щодо ОСОБА_1 , якому виставлено негативну оцінку, № 2791-н від 23.12.2021 «Про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_2 » та наказу № 647-Н від 15.03.2024 «Про зміну істотних умов державної служби», в частині пункту 3 щодо припинення позивачем державної служби та звільнення ОСОБА_1 у перший робочий день після закінчення проходження військової служби за контрактом, є похідними від позовних вимог про скасування результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за 2021 рік, детективом Національного бюро Третього відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро ОСОБА_1 з оцінкою «негативна» та висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, в частині пункту 9 висновку щодо негативної оцінки ОСОБА_1 , затверджений наказом від 22.12.2021 № 184-А, а тому не підлягають задоволенню.

Щодо посилання позивача, що відповідачем не дотримано процедуру передбачену Порядком № 640, а саме не ознайомленням з визначеними балами, обґрунтуванням, підсумковим балом та оцінкою безпосереднього керівника за додатком 8 результатів виконання завдань державним службовцем, чим позбавлено можливості подати зауваження на ім`я суб`єкта призначення та скасування на цій підставі висновку щодо оцінювання результатів суб`єктом призначення, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає наступне.

Так, копією протоколу оперативної наради від 02.12.2021 підтверджено, що ОСОБА_1 був присутнім на оціночній співбесіді за участю керівництва Головного підрозділу детективів, на якому йому поставлено бали за результатами оцінювання службової діяльності, за 2021 рік, - середній бал 2,2 «негативна».

Тобто, під час оперативної наради, станом на 02.12.2021, ОСОБА_1 було достеменно відомо про результати оцінювання останнього і отримання оцінки - «негативна», а тому останній не був позбавлений можливості скористатися своїм законним правом і до 17.12.2021, тобто моменту увільнення від державної служби і прийняття позивача на військову службу за контрактом, ознайомитися з визначеними балами, обґрунтуванням, підсумковим балом та оцінкою безпосереднього керівника за додатком 8 результатів виконання завдань державним службовцем, та подати зауваження на ім`я суб`єкта призначення для скасування на цій підставі висновку щодо оцінювання результатів суб`єктом призначення. Проте, зазначеного ОСОБА_1 здійснено не було, що не спростовано останнім, ані під час розгляду справи в суді першої інстанції, ані під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції.

Крім того, відповідачем неодноразово надсилалися копії спірних документів на поштову адресу, вказану у матеріалах особової справи позивача, однак були повернуті установою поштового зв`язку з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Суд звертає увагу, що повернення поштового відправлення з відміткою про «Закінчення терміну зберігання» або відсутність інформації у відповідному месенджері про те, що особа ознайомлена з текстом повідомлень, жодним чином не зупиняють строки, установлені нормами законодавства. Тому, за таких обставин, особа вважається обізнаною з такими наказами незалежно від того, чи отримував/читав він відповідне повідомлення.

Подібна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 07 грудня 2023 року у справі №420/15422/22.

Колегія суддів апеляційної інстанції зазначає, що інші посилання апелянта на процедурні порушення не знайшли свого підтвердження та не мають вплив на результат розгляду даного спору.

Аналіз наведених правових положень та вищезазначених обставин справи дає підстави колегії суддів апеляційної інстанції для висновку, що НАБУ доведено правомірність своїх дій та прийнятих рішень відносно ОСОБА_1 , а тому оскаржувані результати виконання завдань державним службовцем, з оцінкою «негативна», за 2021 рік, висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності щодо негативної оцінки ОСОБА_1 та оскаржувані накази НАБУ № 1, № 2 та № 3, є правомірними та не підлягають скасуванню.

Так, судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Колегія суддів апеляційної інстанції доходить висновку, що інші доводи апелянта не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду, а тому судом до уваги не приймаються.

Отже, суд апеляційної інстанції вважає, що судом першої інстанції було вірно встановлено фактичні обставини справи, надано належну оцінку дослідженим доказам, прийнято законне та обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права.

Обставини, викладені в апеляційній скарзі, до уваги не приймаються, оскільки є необґрунтованими та не є підставами для скасування рішення суду першої інстанції.

В зв`язку з цим колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 14 жовтня 2024 року - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Головуючий суддя: М.І. Кобаль

Судді: Н.П. Бужак

В.В. Файдюк

Повний текст виготовлено 04.06.2025 року