Справа № 640/2852/20
Суддя: Наталія БАРГАМІНА
Дата ухвалення: 2025-06-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 червня 2025 року Чернігів Справа № 640/2852/20

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Баргаміної Н.М., розглянувши в спрощеному позовному провадженні без повідомлення сторін в приміщенні суду адміністративну справу за позовом Комунального некомерційного підприємства Ковельське міськрайонне територіальне медичне об`єднання Ковельської міської ради Волинської області до Державної аудиторської служби України, Західного офісу Держаудитслужби про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

Комунальне некомерційне підприємство Ковельське міськрайонне територіальне медичне об`єднання Ковельської міської ради Волинської області звернулося до суду з позовною заявою до Державної аудиторської служби України, Західного офісу Держаудитслужби, в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати Висновок Західного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі № UA-2019-10-11-003240-b від 22.01.2020;

- зобов`язати Державну аудиторську службу України (04070. м. Київ. вул. П.Сагайдачного, 4, ідентифікаційний код 40165856) вжити необхідних заходів контролю за здійсненням Західним офісом Держаудитслужби України моніторингу публічних закупівель.

В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що висновок про результати моніторингу закупівлі не підтверджує наявності порушень при проведенні процедури закупівлі, а вимога про розірвання договору не може бути виконана, оскільки не ґрунтується на вимогах закону.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.01.2020 було відкрито провадження у даній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та без проведення судового засідання за наявними в справі матеріалами.

На виконання положень Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13.12.2022 № 2825-IX та відповідно до Порядку передачі нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративних судових справ іншим окружним адміністративним судам України, затверджений наказом ДСА України від 16.09.2024 № 399 справу передано на розгляд до Чернігівського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Чернігівського окружного адміністративного суду від 09.04.2025 справу прийнято до провадження судді Баргаміної Н.М.

Державна аудиторська служба України подала відзив на позов, в якому просила відмовити позивачу у задоволенні позову та зазначила, що позивач жодним чином у своїй позовній заяві не зазначає та не обґрунтовує, які саме його права та законні інтереси були порушені саме відповідачем-1 за результатами моніторингу процедури закупівлі UA-2019-10-11-003240-b, внаслідок чого він вимушений був звернутися за судовим захистом шляхом зобов`язання відповідача-1 вжити необхідних заходів контролю за здійсненням Західним офісом Держаудитслужби моніторингу публічних закупівель. Крім того вказує, що позивач жодним чином не зазначає, як вимога про зобов`язання відповідача-1 вжити необхідних заходів буде сприяти відновленню його нібито порушеного права за результатами проведеного Північно-східним офісом Держаудитслужби моніторингу процедури UA-2019-10-11-003240-b.

Західний офіс Держаудитслужби подав відзив на позов, в якому просив відмовити позивачу у задоволенні позову та зазначив, що за результатами проведеного моніторингу управлінням встановлено, що 21.11.2019 рішенням тендерного комітету замовника внесено зміни до тендерної документації, однак, в порушення вимог норм абзацу другого частини другої статті 23 Закону № 922-VIII, положення тендерної документації, до яких внесено зміни, не відображено у вигляді закреслених даних. Крім того, під час проведення моніторингу установлено невідповідність тендерної пропозиції учасника ТОВ «Медсервісгруп» вимогам тендерної документації Замовника.

Позивачем було подано відповідь на відзив, в якій вказав, що з урахуванням технічних можливостей електронної системи закупівель, він належним чином виконав вимоги абзацу другого частини другої статті 23 Закону України «Про публічні закупівлі» в частині способу оприлюднення змін до тендерної документації, в тому числі щодо відображення положень тендерної документації, до яких вносилися зміни, у вигляді закреслених даних, та не порушував вимоги закону. Зазначає, що враховуючи положення абзаців другого і третього частини третьої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі», у замовника були відсутні підстави для відхилення тендерної пропозиції учасника ТОВ «Медсервісгруп» згідно з пунктом 4 частини першої статті 30 цього Закону.

Всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Комунальним некомерційним підприємством Ковельське міськрайонне територіальне медичне об`єднання Ковельської міської ради Волинської області була оголошена публічна закупівля, а саме: ДК 021:2015: 33110000-4 - Візуалізаційне обладнання для потреб медицини, стоматології та ветеринарної медицини (НК 024:2019: 37623 - Система рентгенівська ангіографічна стаціонарна, цифрова) (а.с. 11-16).

За результатами проведеної процедури закупівлі переможцем було визнано ТОВ «Медсервісгруп», з яким в подальшому було укладено договір купівлі-продажу № 33-Т від 23.12.2019 (а.с. 24-27).

Наказом Управління Західного офісу Держаудитслужби у Волинській області «Про початок моніторингу закупівель» № 03-од від 16.01.2020 дану закупівлю було включено до переліку закупівель, які підлягають моніторингу щодо дотримання вимог чинного законодавства у сфері проведення публічних закупівель (а.с. 163-164).

За результатами моніторингу закупівлі UA-2019-10-11-003240-b Управління Західного офісу Держаудитслужби у Волинській області складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 22.01.2020 № 9 (а.с. 165-166), в якому зафіксовано наступне.

21.11.2019 року рішенням тендерного комітету Замовника внесено зміни до тендерної документації. Однак, в порушення вимог норм абзацу другого частини другої статті 23 Закону, положення тендерної документації, до яких внесено зміни, не відображено у вигляді закреслених даних. Крім того, під час проведення моніторингу установлено невідповідність тендерної пропозиції учасника ТОВ «Медсервісгруп» вимогам тендерної документації. В складі тендерної пропозиції надано інформаційний лист від 05.11.2019 № 301, в якому зазначено, що з чинною редакцією статуту ТОВ «Медсервісгруп» можливо ознайомитись на веб-порталі за адресою в мережі Інтернет https://usr.minjust.gov.ua/ua/freesearch за реєстраційним номером 1_074_049911_16, код: 8. Однак на сайті Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за кодом: 8 зазначено інформацію, відповідно до якої: 18.06.2019 було відмовлено у державній реєстрації змін до установчих документів юридичної особи ТОВ «Медсервісгруп» на підставі пункту 4 частини першої статті 28 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» від 15.05.2003 № 755-IV, а саме не усунуто підстави для зупинення розгляду документів протягом встановленого строку.

Відповідно до інформації, зазначеної в інформаційному листі від 05.11.2019 № 301, який надано ТОВ «Медсервісгруп» в складі тендерної пропозиції неможливо отримати доступ до чинної редакції статуту даного учасника. Таким чином, тендерна пропозиція ТОВ «Медсервісгруп» не відповідає умовам пунктів 3.1.11 та 3.1.14 розділу 3 Тендерної документації Замовника. При цьому Замовник на порушення пункту 4 частини першої статті 30 Закону не відхилив тендерну пропозицію ТОВ «Медсервісгруп», як таку, що не відповідає умовам тендерної документації, допустив до аукціону, визначив переможцем та уклав з ним договір купівлі - продажу від 23.12.2019 № 33-Т.

Висновок про наявність або відсутність порушень законодавства: за результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо оприлюднення інформації про закупівлі установлено порушення норм абзацу другого частини другої статті 23 Закону. За результатами аналізу питання дотримання Замовником вимог законодавства щодо розгляду тендерної пропозиції установлено порушення вимог пункту 4 частини першої статті 30 Закону.

За результатами аналізу питання дотримання Замовником вимог законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані (додатку до річного плану) закупівель, правильності заповнення форм документів, затверджених Уповноваженим органом; відповідності вимог Тендерної документації вимогам Закону, своєчасності укладання договору про закупівлю (змін до договору) та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця - порушень не встановлено.

Також у вказаному висновку зазначено, що з огляду на встановлене порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Управління Західного офісу Держаудитслужби у Волинській області зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема в межах законодавства вжити заходів щодо розірвання договору, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

Не погоджуючись з таким висновком, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.

Даючи правову оцінку обставинам вказаної справи, суд зважає на наступне.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначає Закон України «Про публічні закупівлі» (далі Закон, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Згідно статті 1 Закону електронна система закупівель - інформаційно-телекомунікаційна система, що забезпечує проведення процедур закупівель, створення, розміщення, оприлюднення та обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами (пункт 6); замовники - органи державної влади, органи місцевого самоврядування та органи соціального страхування, створені відповідно до закону, а також юридичні особи (підприємства, установи, організації) та їх об`єднання, які забезпечують потреби держави або територіальної громади, якщо така діяльність не здійснюється на промисловій чи комерційній основі, за наявності однієї з таких ознак: юридична особа є розпорядником, одержувачем бюджетних коштів; органи державної влади чи органи місцевого самоврядування або інші замовники володіють більшістю голосів у вищому органі управління юридичної особи; у статутному капіталі юридичної особи державна або комунальна частка акцій (часток, паїв) перевищує 50 відсотків (пункт 9); моніторинг закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель (пункт 11); Уповноважений орган - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері публічних закупівель (пункт 34).

Частиною першою статті 3 Закону передбачено, що закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Відповідно до частини першої статті 10 Закону замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює на веб-порталі Уповноваженого органу в порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме: оголошення про проведення процедури закупівлі та тендерну документацію - не пізніше ніж за 15 днів до дня розкриття тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині четвертій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж; зміни до тендерної документації та роз`яснення до неї (у разі наявності) - протягом одного дня з дня прийняття рішення про їх внесення або надання роз`яснень; оголошення з відомостями про укладену рамкову угоду (у разі здійснення закупівлі за рамковими угодами) - не пізніше ніж через сім днів з дня укладення рамкової угоди; протокол розгляду тендерних пропозицій - протягом одного дня з дня його затвердження; повідомлення про намір укласти договір про закупівлю - протягом одного дня з дня прийняття рішення про визначення переможця процедури закупівлі; інформацію про відхилення тендерної пропозиції учасника - протягом одного дня з дня прийняття рішення про відхилення; договір про закупівлю - протягом двох днів з дня його укладення; повідомлення про внесення змін до договору - протягом трьох днів з дня внесення змін; звіт про виконання договору - протягом трьох днів з дня закінчення строку дії договору, виконання договору або його розірвання; звіт про укладені договори - протягом одного дня з дня укладення договору. Відповідальність за повноту та достовірність інформації, що оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу, несуть голова та секретар тендерного комітету замовника або уповноважена особа (особи).

Порядок здійснення моніторингу публічних закупівель визначений статтею 7-1 Закону.

Згідно частини першої статті 7-1 Закону моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання. Моніторинг закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Рішення про початок моніторингу закупівлі оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі. Рішення про початок моніторингу закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом (частина третя статті 7-1 Закону).

Відповідно до частин шостої-сьомої статті 7-1 Закону за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання. У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.

Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до частини першої статті 22 Закону тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу.

Частиною другої статті 22 Закону визначено перелік інформації, яку має містити тендерна документація.

Тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити (частина третя статті 22 Закону).

Щодо виявлених порушень, то суд зазначає наступне.

Абзацом другим частини другої статті 23 Закону визначено, що зміни, що вносяться замовником до тендерної документації, розміщуються та відображаються в електронній системі закупівель у вигляді нової редакції тендерної документації додатково до початкової редакції тендерної документації. Замовник разом із змінами до тендерної документації в окремому документі оприлюднює перелік змін, що вносяться. Положення тендерної документації, до яких вносяться зміни, відображаються у вигляді закреслених даних та повинні бути доступними для перегляду після внесення змін до тендерної документації.

Протягом одного дня з дня прийняття рішення про внесення змін до тендерної документації, замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює на веб-порталі Уповноваженого органу ці зміни (абзац 3 частина перша статті 10 Закону).

Вказані норми надають право замовнику вносити зміни до тендерної документації з власної ініціативи шляхом прийняття відповідного рішення. При цьому, перелік таких змін, у вигляді окремого документу, складеного в довільній формі, має бути оприлюднений на веб-порталі Уповноваженого органу у визначеному порядку протягом одного дня з дня прийняття рішення.

Відповідно до інформації, оприлюдненої на веб-порталі Уповноваженого органу за адресою в мережі Інтернет https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2019-10-11-003240-b у розділі «Тендерна документація» - «Історія змін», зміни, що були внесені замовником до тендерної документації, розміщені та відображаються в електронній системі закупівель у вигляді: нової редакції тендерної документації додатково до початкової редакції тендерної документації у файлі «33110000-4_Тендерна документація.pdf», який оприлюднено 21.11.2019 о 15:05; перелік змін, що вносяться до тендерної документації в окремому документі у файлі «Перелік_змін.pdf», який оприлюднено 21.11.2019 о 15:05. При цьому, положення тендерної документації, до яких вносяться зміни, відображаються у вигляді закреслених даних у вигляді файлу «33110000-4_Тендерна документація.pdf» з початковою редакцією тендерної документації, який було оприлюднено 11.10.2019 о 16:28 разом з оголошенням про проведення відкритих торгів № UA-2019-10-11-003240-b. Файл «33110000-4_Тендерна документація.pdf» з початковою редакцією тендерної документації (оприлюднений 11.10.2019 о 16:28), що відображається у вигляді закреслених даних, є доступний для вільного перегляду, завантаження та обробки засобами обчислювальної техніки (а.с. 168 та його зворот, а.с. 201, 202).

Отже, на виконання вимог абзацу 2 частини другої статті 23 Закону замовником оприлюднено нову редакцію тендерної документації додатково до початкової редакції тендерної документації з урахуванням внесених змін, як і оприлюднено перелік змін в окремому файлі.

Західним офісом Держаудитслужби не доведено та документально не підтверджено, що позивачем всупереч вимог Закону, положення тендерної документації, до яких вносяться зміни, не відображені у вигляді закреслених даних, оскільки, судом досліджено документи та вставновлено наявність закреслень даних та відображення нових даних.

Аналогічна за змістом правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21.01.2021 по справі № 120/1297/20-а.

Підстави відхилення тендерних пропозицій встановлені статтею 30 Закону України «Про публічні закупівлі». До таких підстав, зокрема, належить невідповідність тендерної пропозиції умовам тендерної документації.

Так, судом встановлено, що в складі тендерної пропозиції надано інформаційний лист від 05.11.2019 № 301, в якому зазначено, що з чинною редакцією статуту ТОВ «Медсервісгруп» можливо ознайомитись на веб-порталі за адресою в мережі Інтернет https://usr.minjust.gov.ua/ua/freesearch за реєстраційним номером 1_074_049911_16, код: 8 (зворот а.с. 171).

Під час перевірки було встановлено, що на сайті Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за кодом: 8 зазначено інформацію, відповідно до якої: 18.06.2019 було відмовлено у державній реєстрації змін до установчих документів юридичної особи ТОВ «Медсервісгруп» на підставі пункту 4 частини першої статті 28 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» від 15.05.2003 № 755-IV, а саме не усунуто підстави для зупинення розгляду документів протягом встановленого строку.

Відповідно до інформації, зазначеної в інформаційному листі від 05.11.2019 № 301, який надано ТОВ «Медсервісгруп» в складі тендерної пропозиції неможливо отримати доступ до чинної редакції статуту даного учасника. Таким чином, тендерна пропозиція ТОВ «Медсервісгруп» не відповідає умовам пунктів 3.1.11 та 3.1.14 розділу 3 Тендерної документації Замовника. При цьому Замовник на порушення пункту 4 частини першої статті 30 Закону не відхилив тендерну пропозицію ТОВ «Медсервісгруп», як таку, що не відповідає умовам тендерної документації, допустив до аукціону, визначив переможцем та уклав з ним договір купівлі - продажу від 23.12.2019 № 33-Т.

Так, згідно з пунктом 3.1.11. тендерної документації (а.с. 174) учасник, який є юридичною особою, з метою підтвердження повноважень службової (посадової) особи, що підписала тендерну пропозицію, обов`язково подає у складі тендерної пропозиції копію зареєстрованого відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань» статуту (іншого установчого документа згідно із законодавством) у його чинній (останній) редакції. Статут (інший установчий документ) учасника юридичної особи повинен відповідати вимогам законодавства України, яке є чинним на день подання тендерної пропозиції. Копія статуту (установчого документа) надається замовнику шляхом подання у складі тендерної пропозиції одного з таких документів: (a) копія статуту (іншого установчого документ) юридичної особи (зі змінами за наявності) з відповідною відміткою державного реєстратора про державну реєстрацію у разі якщо державна реєстрація статуту (іншого установчого документа), змін до нього відбулася до 01.01.2016 р. і після цього зміни у нього не вносилися; (b) документ у довільній формі (копія або оригінал) з унікальним номером (кодом доступу до результатів надання адміністративних послуг), за яким можна отримати доступ до чинної редакції статуту (іншого установчого документа) на веб-порталі за адресою в мережі Інтернет https://usr.mіnjust.gоv.uа/uа/frееsеаrch у разі якщо державна реєстрація статуту (іншого установчого документа) або його нової редакції відбулася після 01.01.2016 р., у зв`язку з чим статут (інший установчий документ) оприлюднений на порталі електронних сервісів у порядку, визначеному Міністерством юстиції України; (c) копія рішення про створення юридичної особи (або про провадження її діяльності) на підставі Модельного статуту, яке прийняте уповноваженим органом (особою) відповідно до законодавства у разі якщо юридична особа, яка є учасником, діє на підставі Модельного статуту.

Разом з тим, у складі тендерної пропозиції ТОВ «Медсервісгруп» міститься як опис, так і чинна редакція статуту товариства, яку останнє використовує у своїй господарській діяльності та яка відповідає вимогам чинного законодавства, витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с. 205-211).

Водночас, вказане порушення, на думку суду, не може бути підставою для усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором з дотриманням положень Господарського кодексу України і Цивільного кодексу України.

Вказаний спосіб усунення виявленого порушення суд оцінює як прояв надмірно формального, бюрократичного застосування правових норм й вчинення дій, що мають юридичне значення, безвідносно врахування їх доцільності, виходячи з обставин конкретної справи.

Західним офісом Держаудитслужби не встановлено, що виявлені ним порушення є істотними, свідчать про неефективне, незаконне, нецільове тощо використання бюджетних коштів. Висновки відповідача-2, викладені у спірному висновку щодо даного порушення, фактично не пов`язані із забезпеченням ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції.

Таким чином, суд дійшов висновку, що встановлені під час розгляду справи обставини не дають підстав стверджувати про те, що позивачем порушено положення закону. Більше того, на переконання суду, зауваження відповідача за наслідками моніторингу закупівлі, носять суто формальний характер.

Також суд зазначає, що під час вирішення спору суд зобов`язаний враховувати співмірність між виявленим порушенням замовником торгів та засобами його усунення, що визначений відповідачем. Дотримання принципу співмірності є гарантом захисту суб`єктів права у сфері публічних відносин та застосування найменш обтяжливих засобів до них збоку держави.

Так, Конституційний Суд України у рішенні від 25.01.2012 №3-рп/2012 (справа №1-11/2012) зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який серед іншого означає, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею. Додержання принципу пропорційності означає необхідність дотримання балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване відповідне рішення.

Критерій «пропорційності» передбачає, що втручання у право власності розглядатиметься як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. "Справедлива рівновага" передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідного балансу не буде дотримано, якщо особа несе "індивідуальний і надмірний тягар". При цьому, з питань оцінки «пропорційності» ЄСПЛ, як і з питань наявності «суспільного», «публічного» інтересу, визнає за державою досить широку «сферу розсуду», за винятком випадків, коли такий «розсуд» не ґрунтується на розумних підставах.

Конституційний Суд України визначає принцип пропорційності, в першу чергу, як процесуальну справедливість: «Обмеження конституційних прав повинно відповідати принципу пропорційності: інтереси забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та безпеки тощо можуть виправдати правові обмеження прав і свобод тільки в разі адекватності соціально обумовленим цілям».

У розгорнутому формулюванні принцип пропорційності звучить так: для досягнення певної мети органи влади не можуть накладати на громадян зобов`язання, які перевищують установлені межі необхідності, що випливають з публічного інтересу.

Принцип пропорційності є універсальним і незмінним гарантом захисту основних прав і свобод людини за допомогою збалансованого обмеження прав і свобод та забезпечення гармонії в суспільстві.

Критерій «пропорційності» передбачає, що не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. «Справедлива рівновага» передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються.

Вимога мінімальності державно-правового впливу на суспільні відносини означає, що засоби повинні бути якнайменш обтяжливими для суб`єктів права. В умовах правової держави заборона надмірного державного втручання у свободу особи розглядається як аксіоматична вимога: держава має право обмежувати право людини тільки тоді, коли це дійсно необхідно, і тільки в такому обсязі, в якому її заходи будуть співмірними з поставленою метою. Іншими словами, у цій сфері проголошується і діє принцип пропорційності (розмірності, адекватності).

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у складі Касаційного адміністративного суду у постановах від 21.10.2020 по справі №640/17797/20, від 21.01.2021 по справі № 120/1297/20-а.

Отже, суду належить встановити чи може саме за обставин даної справи виявлені невідповідності тендерної документації та тендерної пропозиції бути підставою для застосування правового наслідку, обраного відповідачем.

Так, за змістом висновку, що є предметом оскарження, відповідач зобов`язав позивача вжити заходів щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

При цьому, обставини цієї справи дають можливість прийти до однозначного висновку про те, що виявлені відповідачем обставини не призвели та не могли призвести до негативного впливу на будь-які суспільні інтереси, зокрема на проведення самої публічної закупівлі та її результати.

Відповідно, суд вважає, що застосований відповідачем до позивача засіб фінансового контролю у вигляді зобов`язання вжити заходів щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом розірвання договору є непропорційним, оскільки відповідачем не встановлено будь-яких негативних наслідків для процедури закупівлі, в тому числі не порушило права будь-яких осіб, не порушило будь-який публічний інтерес, а також не призвело до отримання позивачем будь-яких неправомірних вигод чи переваг; з іншого боку відповідачем-2 до позивача застосовано непропорційно суворий захід щодо зобов`язання розірвати договір, укладений за результатом проведення публічної закупівлі.

Зворотного відповідач-2 в ході судового розгляду не довів.

Враховуючи вищевикладене, висновок Західного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі № UA-2019-10-11-003240-b від 22.01.2020, що є предметом оскарження, не відповідає критерію обґрунтованості, складений без урахування усіх обставин, що мають значення для їх прийняття, у зв`язку з чим є протиправним та підлягає скасуванню.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання Державну аудиторську службу України вжити необхідних заходів контролю за здійсненням Західним офісом Держаудитслужби України моніторингу публічних закупівель, то суд зазначає, що виходячи із основних завдань Державної аудиторської служби України, одним із яких є контроль за дотриманням законодавства про державні закупівлі, діяльність цього органу у першу чергу спрямована на оперативне та ефективне виправлення порушень, допущених при проведенні торгів.

Як вже зазначалося судом, згідно частини першої статті 7-1 Закону моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Так, спірна закупівля здійснювалася позивачем за бюджетні кошти, що є безумовною підставою для особливого контролю з боку держави, зокрема, через органи державного фінансового контролю. У цьому аспекті необхідно згадати фіскальну функцію бюджету, що передбачає, з одного боку, забезпечення фінансовими ресурсами виконання розпорядником коштів своїх прямих управлінських функцій і соціальних завдань. З іншого боку, необхідність створення умов для ефективного розміщення і використання всіх наявних державних ресурсів і підтримання певного рівня економічної активності за мінімальних бюджетних витрат.

Моніторинг є контрольним заходом та одним з чотирьох видів державного фінансового контролю, що насамперед ставить за мету виявити порушення в конкретній закупівлі та вказати на них замовнику. Важливою особливістю моніторингу є те, що за його результатами замовник отримує можливість самостійно виправити порушення та уникнути санкцій, що є наслідком такого порушення. Тому конкретизуючи перелік підстав, за яких проводиться моніторинг, законодавець лише визначив загальний перелік випадків, за яких приймається рішення про початок процедури моніторингу. Разом з тим, безпосередній аналіз ознак, що свідчать про порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель вже здійснюється у сукупності з оцінкою інформації, що може бути використана під час такої перевірки.

Аналізуючи зміст положень пункту 3 частини другої статті 8 Закону, суд дійшов висновку, що вказана норма не вимагає конкретизації ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. Приписи цієї норми лише визначають випадки, за яких керівник органу державного фінансового контролю зобов`язаний прийняти рішення про проведення відповідної перевірки під час якої контролюючий орган може як виявити факти, що підтверджують ці порушення або визнати їхню відсутність.

Тобто для проведення відповідної перевірки достатньо лише наявності певної інформації щодо фактів, які свідчать про порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель.

Так, підставою проведення моніторингу процедури закупівлі № UA-2019-10-11-003240-b були виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

Тому, відповідач-2 мав усі підстави для проведення моніторингу.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про безпідставність позовних вимог про зобов`язання Державну аудиторську службу України вжити необхідних заходів контролю за здійсненням Західним офісом Держаудитслужби України моніторингу публічних закупівель, а тому в їх задоволенні слід відмовити.

Згідно частин першої та другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням зазначеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України приходить до висновку, що позов Комунального некомерційного підприємства Ковельське міськрайонне територіальне медичне об`єднання Ковельської міської ради Волинської області необхідно задовольнити частково.

Відповідно до частини третьої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Тому, за рахунок бюджетних асигнувань Західного офісу Держаудитслужби на користь Комунального некомерційного підприємства Ковельське міськрайонне територіальне медичне об`єднання Ковельської міської ради Волинської області підлягає стягненню сплачений ним при поданні позовної заяви судовий збір в розмірі 2102,00 грн.

Керуючись статтями 72-74, 77, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов Комунального некомерційного підприємства Ковельське міськрайонне територіальне медичне об`єднання Ковельської міської ради Волинської області (вул. Олени Пчілки, 4, Ковель, Волинська область, 45000, ) до Державної аудиторської служби України (вул. Сагайдачного, 4, Київ, 04070, ), Західного офісу Держаудитслужби (вул. Костюшка, 8, Львів, 79000, ) про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати висновок Західного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі № UA-2019-10-11-003240-b від 22.01.2020.

В решті позову відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Західного офісу Держаудитслужби на користь Комунального некомерційного підприємства Ковельське міськрайонне територіальне медичне об`єднання Ковельської міської ради Волинської області судовий збір в розмірі 2102,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 06.06.2025.

Суддя Наталія БАРГАМІНА