Справа № 376/2396/24
Суддя: Вівдиченко Тетяна Романівна
Дата ухвалення: 2025-06-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 376/2396/24 Головуючий у 1 інстанції: Коваленко О.М.
Суддя-доповідач: Вівдиченко Т.Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача Вівдиченко Т.Р.

Суддів Ключковича В.Ю.

Кузьмишиної О.М.

За участю секретаря Заміхановської Д.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляційною скаргою Державної інспекції архітектури та містобудування України на рішення Сквирського районного суду Київської області від 05 березня 2025 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної інспекції архітектури та містобудування України про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИЛА:

Позивач - ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Державної інспекції архітектури та містобудування України (далі - ДІАМ), в якому просив:

- визнати протиправною та скасувати постанову Головного інспектора будівельного нагляду Першого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю Чикуліної Вероніки Василівни № 5/24/02-1-08 від 13.05.2024 року по справі про адміністративне правопорушення, відповідно до якої, ОСОБА_1 визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5100 грн ;

- закрити справу про адміністративне правопорушення.

Рішенням Сквирського районного суду Київської області від 05 березня 2025 року задоволено позов. Визнано протиправною та скасовано постанову у справі про адміністративне правопорушення від 13.05.2024 №5/24/02-1-08, ухвалену головним інспектором будівельного нагляду Першого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю Чикуліною Веронікою Василвною, якою ОСОБА_1 був визнаний винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП, щодо нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5100,00 гривень, та закрито справу про адміністративне правопорушення.

Не погодившись з рішенням суду, відповідач - Державна інспекція архітектури та містобудування України звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить суд скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Зокрема, апелент вказує, що ОСОБА_1 був належним чином повідомлений про час та місце проведення перевірки, а висновки суду першої інстанції про обов`язок повідомлення позивача про проведення позапланової перевірки у 10-денний термін та можливість одноразового продовження строків перевірки не відповідають нормам містобудівного законодавства. Також, апелянт зазначає, що акт, припис та протокол від 02.05.2024 направлено рекомендованими листом з описом вкладення на адресу реєстрації позивача. Оскільки, від позивача не надходило клопотань про відкладення розгляду справи, адміністративну справу розглянуто 13.05.2024 та винесено постанову № 5/24/02-1-08 про справі про адміністративне правопорушення від 13.05.2024, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100 грн. Таким чином, апелянт вважає, що дії ДІАМ під час проведення перевірки вчинені в межах повноважень та у відповідності до діючого законодавства.

05 травня 2025 року до Шостого апеляційного адміністративного суду від позивача - ОСОБА_1 надійшов відзив на апеляційну скаргу, яким підтримує позицію суду першої інстанції.

До Шостого апеляційного адміністративного суду від представника ОСОБА_1 - Олійника Ярослава Анатолійовича надійшла заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами суду засобами відеоконференцзв`язку системи «Електронний суд».

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 22 травня 2025 року заяву представника ОСОБА_1 - Олійника Ярослава Анатолійовича про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції - задоволено.

Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю-доповідача, пояснення учасників процесу, які з`явилися в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково, з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, наказом Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України «Про погодження здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю» від 20.02.2024 №159, відповідно до пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України від 13 березня 2022 року № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану», абзаців другого, десятого пункту 1, абзаців першого, шостого підпункту 7 пункту 4 Положення про Міністерство розвитку громад, територій та інфраструктури України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 червня 2015 року № 460 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 17 грудня 2022 року № 1400), наказу Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України від 19 травня 2023 року № 424 «Про проведення позапланових заходів державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) на період воєнного стану», звернення Державної інспекції архітектури та містобудування України від 02 лютого 2024 року № 156/02/12-24, наказано Державній інспекції архітектури та містобудування України:

забезпечити в установленому порядку проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкті будівництва за адресою: с. Буки, Білоцерківський район, Київська область на земельній ділянці водного фонду (кадастровий номер :02:011:0003);

надати звіт про виконання цього наказу Міністерству розвитку громад, територій та інфраструктури України протягом 5-ти днів після проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю.

Державною інспекцією архітектури та містобудування України в особі головного інспектора будівельного нагляду Першого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю Чикуліної Вероніки Василівни та інших працівників того ж підрозділу, було проведено позапланову перевірку на об`єкті будівництва за адресою: село Буки, Білоцерківського району Київської області, на земельній ділянці з кадастровим номером :02:011:0003, щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Вказаний захід проведено на підставі направлення для проведення позапланового заходу № 423/02/12-24 від 23.04.2024, виданого на підставі постанови Кабінету міністрів України від 23.05.2011 № 553 «Про затвердження порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю».

З направлення вбачається, що підставою його видачі, зокрема, проведення позапланового заходу, є наказ Державної інспекції архітектури та містобудування України від 22.04.2024 № 57, виданий на підставі звернення жителів Білоцерківської територіальної громади в особі представника Вікторії Білої від 29.12.2023, зареєстрований ДІАМ за №Ко/3985/08-23. Строк дії направлення до 13.05.2024.

За результатами перевірки, головним інспектором будівельного нагляду Першого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю ДІАМ Чикуліною В.В. складено Акт від 01 травня 2024 року, з якого вбачається, що ОСОБА_1 не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва за адресою: село Буки, Білоцерківського району Київської області, на земельній ділянці з кадастровим номером :02:011:0003, чим порушив положення пункту 1 частини третьої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та підпункту 1 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Крім того, у Акті зазначено, що ОСОБА_1 відмовився бути присутнім при складанні даного документу. Примірник акту надіслано позивачу поштою 02.05.2024 з номером поштового відправлення №122.

02 травня 2024 року головним інспектором будівельного нагляду Першого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю ДІАМ Єфімовим А.Г. складено протокол про адміністративне правопорушення щодо недопущення посадових осіб ДІАМ для проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва за адресою: село Буки, Білоцерківського району Київської області, на земельній ділянці з кадастровим номером :02:011:0003.

У протоколі відсутня відмітка про отримання чи відмову у отриманні другого примірника протоколу правопорушником. Копія протоколу надіслана позивачу поштою 02.05.2024, номер поштового відправлення №122.

Також, 02 травня 2024 року головним інспектором будівельного нагляду Першого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю ДІАМ Єфімовим А.Г. винесено ОСОБА_1 припис про усунення порушень вимог законодавства, в якому вимагається допустити посадових осіб ДІАМ на об`єкт будівництва за адресою: село Буки, Білоцерківського району Київської області, на земельній ділянці з кадастровим номером :02:011:0003, а також забезпечити присутність суб`єкта або уповноваженої особи на вказаному об`єкті у термін до 17.05.2024. Примірник припису надіслано позивачу поштою 02.05.2024 номер поштового відправлення №122.

В подальшому, головним інспектором будівельного нагляду Першого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю Державної інспекції архітектури та містобудування України Чикуліною В.В. винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № 5/24/02-1-08 від 13 травня 2024 року, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5100,00 гривень.

Копію постанови надіслано ОСОБА_1 поштою 14.05.2024 №274

Не погоджуючись із вищевказаною постановою про накладення адміністративного стягнення, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначає Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VІ (далі - Закон № 3038-VI, в редакції, чинній на виникнення спірних правовідносин).

За приписами частини 1 статті 41 Закону № 3038-VІ, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної, діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до частини 3 статті 41 Закону № 3038-VІ, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам норм і правил згідно із законодавством;

6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;

8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;

10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки;

11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553, відповідно до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (далі - Порядок №553).

Згідно п. 5 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 7 Порядку №553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Під час проведення позапланової перевірки підлягають контролю виключно питання, які стали підставою для проведення такої перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

В силу вимог пункту 13 Порядку №553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Пунктом 14 Порядку №553 передбачено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно пунктів 16-17 Порядку №553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Відповідно до п. 18 Порядку №553, керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

За приписами п. 19 Порядку №553, припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Пунктом 20 Порядку №553 передбачено, що протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно п. 21 Порядку №553, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Нормами п. 22 Порядку №553 закріплено, що постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, чи через електронний кабінет, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Статтею 188-42 КУпАП передбачено відповідальність за невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Відповідно до частини 2 даної статті, недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Як вбачається з матеріалів справи, головним інспектором будівельного нагляду Першого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю ДІАМ Чикуліною В. В. складено Акт від 01 травня 2024 року (Т. 1 а.с. 107-108).

Згідно вищевказаного Акту, ОСОБА_1 не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва за адресою: село Буки, Білоцерківського району Київської області, на земельній ділянці з кадастровим номером :02:011:0003, чим порушив положення пункту 1 частини третьої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та підпункту 1 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553

В подальшому, 02 травня 2024 року головним інспектором будівельного нагляду Першого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю ДІАМ Єфімовим А.Г. складено протокол про адміністративне правопорушення щодо недопущення посадових осіб ДІАМ для проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва за адресою: село Буки, Білоцерківського району Київської області, на земельній ділянці з кадастровим номером :02:011:0003 (Т. 1 а.с. 109-111).

13 травня 2024 року головним інспектором будівельного нагляду Першого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю Державної інспекції архітектури та містобудування України Чикуліною В.В. винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № 5/24/02-1-08 (Т. 1 а.с. 21-24).

Згідно оскаржуваної постанови, ОСОБА_1 порушив положення пункту 1 частини третьої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та підпункту 1 пункту 11 Порядку №553, у зв`язку з чим, його визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5100,00 гривень.

При цьому, в оскаржуваній постанові зазначено, що на розгляд справи ОСОБА_1 не з`явився (уповноважена особа не з`явилася).

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої послався на положення п. 12 Порядку №553 та зазначив, що наказ про проведення позапланової перевірки винесений 22.04.2024, направлено поштою стандартним відправленням (не рекомендованим) ОСОБА_1 25.04.2024, в той час, як перевірка розпочалася 01.05.2024, тобто 10-денний строк дотримано не було.

Водночас, апелянт стверджує, що повідомлення про проведення позапланової перевірки № 435/02/12-24 від 24.04.2024 було направлено за відомою ДІАМ адресою реєстрації позивача, що відповідає адресі реєстрації, зазначеній в додатках до колективного звернення від 29.12.2023, а саме, за адресою: АДРЕСА_1 (опис вкладення, фіскальний чек та накладна № 670).

З даного приводу, колегія суддів зазначає наступне.

В першу чергу слід звернути увагу на те, що вимога, встановлена в п. 12 Порядку №553, про необхідність повідомлення суб`єкта містобудування про проведення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку стосується випадків проведення планової перевірки. Водночас, в даному випадку мало місце проведення позапланової перевірки.

У випадку проведення позапланової перевірки, пункт 12 Порядку №553 покладає на посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю обов`язок розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.

Так, Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду у постанові від 17 травня 2023 року у справі № 380/10352/21 здійснив аналіз законодавства, що регулює проведення заходів державного архітектурно-будівельного контролю у сфері містобудівної діяльності та дійшов наступних висновків:

«…на законодавчому рівні встановлено алгоритм дій щодо проведення заходів державного архітектурно-будівельного контролю у сфері містобудівної діяльності. Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки. При цьому, в акті фіксуються порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності у разі їх виявлення. На підставі акту складаються обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а також відповідні протоколи, які у встановлений Порядком №553 строк подаються для винесення постанови про накладення штрафу.

…законодавством, чинним на момент виникнення спірних правовідносин, не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов`язкової передумови її проведення, однак для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої, відповідач в рамках підготовки до проведення позапланової перевірки повинен вчинити дії щодо повідомлення суб`єкта містобудування про її проведення. Умова, з якою пов`язується початок проведення перевірки, визначена пунктом 7 Порядку №553. Так під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки».

Так, представник ОСОБА_2 в суді апеляційної інстанції підтвердив, що позивач 01 травня 2024 року особисто з`явився на об`єкт перевірки, що свідчить про його обізнаність про таку перевірку.

Відповідно до статті 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Приписами ст. 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно статті 254 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Матеріали справи свідчать, що протокол про адміністративне правопорушення посадовими особами відповідача було складено 02 травня 2025 року, тобто на наступний день після проведення перевірки.

В силу вимог частини 1 статті 268 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Таким чином, обов`язковою умовою, за якої можливий розгляд справи про адміністративне правопорушення, є наявність даних про своєчасне сповіщення особи, щодо якої відбувається розгляд справи про місце і час такого розгляду.

Колегія суддів звертає увагу на те, що про місце і час розгляду справи відповідачем було вказано в протоколі про адміністративне правопорушення від 02 травня 2025 року, а саме, зазначено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 11 годин 00 хвилин 13 травня 2024 року у приміщенні Державної інспекції архітектури та містобудування України, за адресою: бульвар Лесі Українки, 26 Б, кабінет 503, місто Київ, 01133.

Разом з тим, як було встановлено вище, позивач не був присутній під час складання протоколу про адміністративне правопорушення від 02 травня 2025 року.

Копія вищевказаного протоколу була надіслана на адресу ОСОБА_1 02 травня 2025 року поштовим відправленням №122.

Водночас, відповідно до відомостей з сайту оператора поштового зв`язку «Укрпошта», поштове відправлення №122 вручено позивачу 14 травня 2025 року (Т. 1 а.с. 195).

Таким чином, копію протоколу про адміністративне правопорушення від 02.05.2025, в якому містилось повідомлення про місце та час розгляду справи, ОСОБА_1 отримав 14 травня 2024 року, тобто після такого розгляду.

Також, відповідачем було складено повідомлення від 03.05.2024 №488/20/12-24 про розгляд справи про адміністративне правопорушення (Т. 1 а.с. 114).

Разом з тим, доказів вручення позивачу вищевказаного повідомлення про розгляд справи про адміністративне правопорушення відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не надано.

Колегія суддів звертає увагу, що направлення особі відповідного повідомлення про розгляд справи за відсутності доказів його отримання адресатом, в жодному разі не свідчить про його обізнаність із таким повідомленням та не може бути розцінено, як своєчасне і належне сповіщення особи про місце і час розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Будь-яких інших доказів сповіщення ОСОБА_1 про місце і час розгляду справи матеріали справи не містять.

Отже, оскільки у ДІАМ була відсутня інформація щодо належного і своєчасного сповіщення ОСОБА_1 про місце і час розгляду справи про адміністративне правопорушення, в даному випадку, відповідач не мав правових підстав для розгляду справи про вчинене позивачем адміністративне правопорушення за його відсутності.

Таким чином, позивача було позбавлено можливості скористатись своїми правами, передбаченими ст. 268 КУпАП, зокрема: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи.

Враховуючи вищезазначене, колегія суддів приходить до висновку, що, приймаючи оскаржувану постанову по справі про адміністративне правопорушення № 5/24/02-1-08 від 13 травня 2024 року, відповідач діяв без урахування права ОСОБА_1 на участь в процесі її прийняття та всіх обставин, що мають значення для цього, це є суттєвим порушенням прав позивача, закріплених у статті 268 КУпАП.

Зазначені обставини зумовлюють протиправність оскаржуваної постанови, передчасність притягнення позивача до адміністративної відповідальності та виключають підстави вважати, що відповідач повно, об`єктивно та правильно встановив усі обставини, які мають значення до вирішення відповідної справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ст. 188-42 КУпАП.

Враховуючи вищевказане, постанова головного інспектора будівельного нагляду Першого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю Державної інспекції архітектури та містобудування України Чикуліної В.В. по справі про адміністративне правопорушення № 5/24/02-1-08 від 13 травня 2024 року щодо притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за частиною 2 статті 188-42 КУпАП - підлягає скасуванню.

Разом з тим, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції щодо наявності підстав для закриття провадження по справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , оскільки, порушення процедурних вимог щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення не є підтвердженням відсутності порушень, встановлених під час проведення позапланової перевірки.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції наголошує, що завдання адміністративного судочинства чітко визначені статтею 2 КАС України і роль суду адміністративної юрисдикції полягає саме в перевірці дій суб`єкта владних повноважень, зокрема, щодо того, чи прийняті (вчинені) вони суб`єктом владних повноважень обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дій).

Невиконання суб`єктом владних повноважень його обов`язку, визначеного статтею 280 КУпАП та незабезпечення прав особи, закріплених статтею 268 КУпАП, є не тільки підставою визнання його дій (рішень) протиправними, але і є, в даному випадку, перешкодою для прийняття судом рішення по суті, оскільки, суд не вправі підміняти орган (посадову особу) суб`єкту владних повноважень, з огляду на завдання адміністративного судочинства, закріплені в статті 2 КАС України.

Згідно пункту 2 частини 3 статті 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи).

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку про необхідність надіслати справу про адміністративне правопорушення, передбачене частиною 2 статті 188-42 КУпАП щодо громадянина ОСОБА_1 на новий розгляд до Першого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю Державної інспекції архітектури та містобудування України.

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Аналізуючи обставини справи та норми чинного законодавства, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції помилково задовольнив у повному обсязі позовні вимоги ОСОБА_1 , а тому рішення суду підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про задоволення адміністративного позову частково.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

При цьому, доводи викладені в апеляційній скарзі спростовують висновки суду першої інстанції та знайшли своє належне підтвердження в суді апеляційної інстанції.

Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Таким чином, колегія суддів вважає, що висновки суду першої інстанції не відповідають встановленим обставинам по справі, допущені судом першої інстанції порушення норм матеріального права призвели до неправильного вирішення справи, а тому, оскаржуване рішення підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 286, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Державної інспекції архітектури та містобудування України задовольнити частково.

Рішення Сквирського районного суду Київської області від 05 березня 2025 року скасувати та прийняти нове рішення.

Адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

Скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду Першого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю Державної інспекції архітектури та містобудування України Чикуліної Вероніки Василівни по справі про адміністративне правопорушення № 5/24/02-1-08 від 13 травня 2024 року щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною 2 статті 188-42 КУпАП.

Справу про адміністративне правопорушення, передбачене частиною 2 статті 188-42 КУпАП щодо громадянина ОСОБА_1 надіслати Першому відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю Державної інспекції архітектури та містобудування України на новий розгляд.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Вівдиченко Т.Р.

Судді Кузьмишина О.М.

Ключкович В.Ю.