Справа № 120/6286/25
Суддя: Віятик Наталія Володимирівна
Дата ухвалення: 2025-06-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

05 червня 2025 р. Справа № 120/6286/25

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Віятик Наталії Володимирівни, розглянувши у письмовому провадженні матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії:

- визнати протиправними дії Державної податкової служби України щодо внесення про громадянина ОСОБА_1 інформації до Державного реєстру фізичних осіб-платників податків, використовуючи цифрові ідентифікатори (ідентифікаційний номер, серія та номер паспорту, номер облікової картки платника податків і інші форми);

вилучити всі дані з сервера ДПСУ, які знаходяться у цифровому форматі та зберегти за гр. ОСОБА_1 форму обліку платників податків за прізвищем, іменем та по батькові, роком народження та за місцем реєстрації, згідно з дії норм ст.ст. 28, 294, 296 ЦК України;

- зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Вінницькій області вести облік громадянина ОСОБА_1 як платника податків без застосування цифрового ідентифікатора (ідентифікаційного номера, серії та номера паспорту, номера облікової картки платника податків і інших форм), а саме: за прізвищем, іменем та по батькові, роком народження і за місцем реєстрації та

знищити інформацію про гр. ОСОБА_1 у Державному реєстрі фізичних осіб-платників податків та інших обов`язкових платежів, яка була надана інспекції під час реєстрації даних податковими органами і

зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Вінницькій області зробити у паспорті гр. ОСОБА_1 на стор. 7, 8 або 9 запис про наявність права здійснювати будь-які платежі без цифрового ідентифікатора та завірити підпис відповідальної особи круглою гербовою печаткою.

Ухвалою від 13.05.2025 залишено позовну заяву без руху та встановлено позивачу 5-денний строк для усунення недоліків позовної заяви.

30.05.2025 до суду від позивача надійшла заява про усунення недоліків, з підтвердженням сплати судового збору у сумі 2422,80 грн. та адміністративний позов із уточненими позовними вимогами, в якому заявлено наступні позовні вимоги:

- зобов`язати Державну податкову службу України облік ОСОБА_1 , як платника податків без застосування цифрового ідентифікатора (ідентифікаційного номера, серії та номера паспорту, номера облікової картки платника податків і інших форм), а саме : за прізвищем, іменем та по батькові, роком народження і за місцем реєстрації попередньо вилучивши та знищивши інформацію про ОСОБА_1 , яка міститься у сервері ДПС України ( Державному реєстрі фізичних осіб-платників податків та інших обов`язкових платежів), яка була надана під час реєстрації даних податковими органами через використання цифрового ідентифікатора;

- зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Вінницькій області зробити у паспорті ОСОБА_1 на стор. 7, 8 або 9 запис про наявність права здійснювати будь-які платежі без цифрового ідентифікатора та завірити підпис відповідальної особи круглою гербовою печаткою.

Ознайомившись із поданою позивачем заявою на виконання вимог ухвали суду від 13.05.2025 та уточненою позовною заявою, суд зазначає наступне.

Згідно з п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст. 5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

При цьому, відповідач має право на подання відзиву на позовну заяву, а отже має бути обізнаним відносно чого він має надавати таку заяву по суті справи.

Тобто, предмет позову має бути визначений чітко та конкретизовано в прохальній частині позовної заяви.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 173 КАС України остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу, визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів, вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті є завданням підготовчого провадження.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 47 КАС України позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Отже, визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки саме він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору.

Аналогічні висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 31.10.2018 року по справі № 826/16958/17.

В той же час, суддя зазначає, що відповідно до ч. 5 ст. 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.

Згідно з ч. 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Таким чином, положення ч. 1, ч. 2 ст. 5 КАС України регламентують право особи на звернення до суду із позовом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

При цьому, виходячи із заявлених позовних вимог у позовній заяві (редакція від 25.05.2025) не зрозуміло в чому полягає порушення прав, свобод або законних інтересів позивача, оскільки позов не містить вимог щодо визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень, визнання дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправними.

Тобто, позивачу слід уточнити позовні вимоги до кожного відповідача з урахуванням ч. 1 ст. 5 КАС України та належним чином обґрунтувати з посиланнями на норми законодавства в чому полягає його порушене право з боку кожного відповідача у сфері публічно-правових відносин щодо кожної із заявлених позовних вимог, на підтвердження вказаних обставин надати відповідні докази.

Згідно з ч. 2 ст. 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Відтак, з метою забезпечення права позивача на звернення до суду, суд вважає за необхідне продовжити позивачу строк виконання ухвали суду від 13.05.2025, шляхом надання до суду належним чином оформленої позовної заяви з уточненими позовними вимогами (для суду та відповідачів).

Керуючись ст.ст. 121, 248, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви згідно з ухвалою суду від 13.05.2025 на 5 днів з дня отримання цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Віятик Наталія Володимирівна