Справа № 420/29628/24
Суддя: Димерлій О.О.
Дата ухвалення: 2025-06-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 червня 2025 р.м. ОдесаСправа № 420/29628/24

Перша інстанція: суддя Бутенко А.В.,

повний текст судового рішення

складено 14.11.2024, м. Одеса

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Димерлія О.О.,

суддів: Шляхтицького О.І., Осіпова Ю.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Купріяшкіної Олени Володимирівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 14.11.2024 у справі №420/29628/24 за позовом ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 , до Управління освіти Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області, за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ОСОБА_3 , Чорноморського академічного ліцею імені Тараса Шевченка Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії

У С Т А Н О В И В:

20.09.2024 ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 , звернулась до Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою, у якій просила суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Управління освіти Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області, оформлене протоколом №2 засідання комісії з розгляду випадків булінгу (цькування) від 13.08.2024;

- зобов`язати Управління освіти Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області застосувати до ОСОБА_3 дисциплінарні стягнення за порушення прав дитини ОСОБА_1 , а саме вчинення булінгу (цькування).

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивачка зазначає, що класний керівник 5-Б класу Чорноморського академічного ліцею №1 ім.Т.Шевченка у м.Чорноморськ ОСОБА_3 проявляє систематичне цькування (булінг) її сина учня 5-Б класу ОСОБА_1 . Як стверджує позивачка, здійснюючи розгляд спірного питання Управлінням освіти Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області проігноровано відношення класного керівника ОСОБА_3 до учня 5-Б класу ОСОБА_1 .

Заперечуючи щодо задоволення позовних вимог Чорноморським академічним ліцеєм імені Тараса Шевченка Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області та ОСОБА_3 до суду першої інстанції скеровано письмові пояснення, у яких учасники справи вказують, що спірний протоколом №2 засідання комісії з розгляду випадків булінгу (цькування) від 13.08.2024 не є рішенням суб`єкта владних повноважень. На думку третіх осіб, в діях класного керівника 5-Б класу Чорноморського академічного ліцею №1 ім.Т.Шевченка у м.Чорноморськ ОСОБА_3 не має складу булінгу (цькування) стосовно класу ОСОБА_1 . Позивачкою не надано допустимих та достатніх доказів на підтвердження заявлених позовних вимог. Крім того, обраний позивачкою спосіб захисту порушеного права є неналежним.

Відповідачем - Управлінням освіти Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області відзив на позовну заяву не подавався.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 14.11.2024 у справі №420/29628/24 у задоволенні позову ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 , відмовлено повністю.

Приймаючи означене рішення суд першої виходив із того, що повноваження стосовно визначення наявності або відсутності в закладах освіти булінгу (цькуванню) відносно здобувачів освіти та надання оцінки таким діям, не входять до повноважень суду при вирішенні адміністративної справи. Як установлено окружним адміністративним судом, Управління освіти Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області належним чином розглянуто скаргу позивачки стосовно булінгу, а незгода останньої з результатом її розгляду не може бути підставою для визнання протиправним та скасування рішення, яке оформлене протоколом №2 засідання комісії з розгляду випадків булінгу (цькування) від 13.08.2024. Також, відмовляючи в задоволенні позовної вимоги зобов`язального характеру суд першої інстанції вказав, що за результатом розгляду заяви ОСОБА_2 стосовно булінгу по відношенню до її сина Управлінням освіти Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області не встановлено ознак булінгу з боку класного керівника ОСОБА_4 .

Не погоджуючись із рішенням окружного адміністративного суду Оленою Купріяшкіною подано апеляційну скаргу в якій, з посиланням на невідповідність висновків суду першої інстанції обставинам справи, викладено прохання скасувати оскаржуваний судовий акт із прийняттям нового судового рішення про задоволення позовних вимог.

Мотивуючи вимоги апеляційної скарги позивачка вказує, що здійснюючи розгляд спірного питання Управлінням освіти Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області проігноровано відношення класного керівника ОСОБА_3 до учня 5-Б класу ОСОБА_1 . Як наголошує скаржниця, спірне індивідуальний акт не відповідає критеріям обґрунтованості та вмотивованості.

Скориставшись наданим, приписами чинного процесуального законодавства, правом третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ОСОБА_3 до апеляційного адміністративного суду подано відзив на апеляційну скаргу, у якому учасник справи повністю погоджується з висновками суду першої інстанції, викладеними в оскаржуваному рішенні від 14.11.2024 у справі №420/29628/24. На думку третьої особи, спірний судовий акт прийнято із повним дотриманням норм матеріального та процесуального права. Натомість, доводи апеляційної скарги ОСОБА_2 уважає необґрунтованими.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, у системному зв`язку із положеннями чинного, на момент виникнення спірних правовідносин, законодавства, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга позивачки підлягає частковому задоволенню, з урахуванням такого.

Зокрема, апеляційним судом з`ясовано, що ОСОБА_2 є матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Як установлено колегією суддів Купріяшкін Серафім Андрійович є учнем 5-Б класу Чорноморського академічного ліцею №1 ім.Т.Шевченка у м.Чорноморськ.

Класним керівником ОСОБА_1 є ОСОБА_3 .

Уважаючи, що стосовно її сина класним керівником вчиняється булінг (цькування) ОСОБА_2 до голови Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області скеровано заяву щодо проведення службового розслідування та застосування дисциплінарних стягнень.

З матеріалів справи убачається, що 13.08.2024 відбулось засідання комісії з розгляду випадків булінгу (цькування) Управління освіти Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області.

На такому засідання здійснено розгляд звернення ОСОБА_2 щодо вчинення булінгу класним керівником по відношенню до ОСОБА_5 .

За наслідком розгляду звернення ОСОБА_2 комісією з розгляду випадків булінгу (цькування) Управління освіти Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області складено протокол №2 від 13.08.2024, у якому зазначено, що:

- ситуації, які складалися між здобувачами освіти ОСОБА_6 та ОСОБА_7 мали ознаки конфліктів та взаємних образ, але не містили ознак булінгу;

- 02.11.2023 відбулась сутичка між ОСОБА_7 , учнем 5-Б класу та ОСОБА_8 і ОСОБА_9 , учнями 8-Б класу, яка розпочалась словесними образами та завершилась бійкою. Таку ситуацію детально розглянуто адміністрацією ліцею 02.11.2023, 03.11.2023. 06.11.2023 та обговорено під час зустрічі всіх сторін конфлікту 07.11.2023. Унаслідок обговорення конфлікт було вичерпано з обох сторін;

- 02.11.2023 також було порушено права неповнолітніх дітей - ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , учнів 8-Б класу з боку родичів (бабусі та дідуся ОСОБА_12 ), які погрожували дітям фізичною розправою, про що у зверненні ОСОБА_13 не зазначено. Але після взаємних вибачень і цей конфлікт вважався до 30.06.2024 вичерпаним;

- фактів вимагання грошей в Чорноморському академічному ліцеї ім. Т. Шевченка не підтверджено;

- для відсутніх учнів адміністрацією Чорноморського академічного ліцею імені Тараса Шевченка Чорноморської міської ради були створені належні умови для здобуття освіти з урахуванням терміну виконання завдань, з урахуванням тих умов, у яких працює освітній заклад;

- комісія не встановила фактів щодо приховування випадків захворювання дітей Чорноморського академічного ліцею імені Тараса Шевченка Чорноморської міської ради;

- щодо організації освітнього процесу та оцінювання навчальних досягнень ОСОБА_5 , вчителем ОСОБА_14 , комісією порушень з даного питання не виявлено.

За фактом розгляду заяви ОСОБА_2 , комісія ухвалила рішення про те, що зазначена у заяві інформація не містить ознак булінгу з боку класного керівника ОСОБА_4 , заступника директора з виховної роботи ОСОБА_15 та директора ліцею ОСОБА_16 , фактів систематичного матеріального, психологічного, фізичного та економічного цькування не зафіксовано. Натомість, мали місце конфліктні ситуації, непорозуміння під час освітнього процесу, які усуваються шляхом діалогу та обговорень із залученням психолога.

Не погодившись із прийнятим Управлінням освіти Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області рішенням, викладеним у протоколі №2 від 13.08.2024, ОСОБА_2 звернулась до адміністративного суду з даним позовом.

Здійснюючи апеляційний перегляд справи, у межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Суспільні відносини, що виникають у процесі реалізації конституційного права людини на освіту, прав та обов`язків фізичних і юридичних осіб, які беруть участь у реалізації цього права врегульовано Законом України "Про освіту", який визначає компетенцію державних органів та органів місцевого самоврядування у сфері освіти.

18.12.2018 Верховною Радою України прийнято Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії булінгу (цькуванню)" № 2657-VIII, яким закріплено поняття булінгу.

Відповідно до ст.1 Закону України "Про освіту" (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) безпечне освітнє середовище - сукупність умов у закладі освіти, що унеможливлюють заподіяння учасникам освітнього процесу фізичної, майнової та/або моральної шкоди, зокрема внаслідок недотримання вимог санітарних, протипожежних та/або будівельних норм і правил, законодавства щодо кібербезпеки, захисту персональних даних, безпечності та якості харчових продуктів та/або надання неякісних послуг з харчування, шляхом фізичного та/або психологічного насильства, експлуатації, дискримінації за будь-якою ознакою, приниження честі, гідності, ділової репутації (зокрема шляхом булінгу (цькування), поширення неправдивих відомостей тощо), пропаганди та/або агітації, у тому числі з використанням кіберпростору, а також унеможливлюють вживання на території та в приміщеннях закладу освіти алкогольних напоїв, тютюнових виробів, наркотичних засобів, психотропних речовин.

Булінг (цькування) - діяння (дії або бездіяльність) учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи та (або) такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого.

Типовими ознаками булінгу (цькування) є:

- систематичність (повторюваність) діяння;

- наявність сторін - кривдник (булер), потерпілий (жертва булінгу), спостерігачі (за наявності);

- дії або бездіяльність кривдника, наслідком яких є заподіяння психічної та/або фізичної шкоди, приниження, страх, тривога, підпорядкування потерпілого інтересам кривдника, та/або спричинення соціальної ізоляції потерпілого.

Механізм реагування на випадки булінгу (цькування) в закладах освіти всіх типів і форм власності, крім тих, які забезпечують здобуття освіти дорослих, у тому числі післядипломної освіти, визначено Порядком реагування на випадки булінгу (цькування), затвердженим наказом Міністерства освіти і науки України від 28.12.2019 №1646.

Пунктами 2, 4 розділу І Порядку реагування на випадки булінгу (цькування), затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 28.12.2019 №1646, передбачено, що кривдник (булер) - учасник освітнього процесу, в тому числі малолітня чи неповнолітня особа, яка вчиняє булінг (цькування) щодо іншого учасника освітнього процесу; потерпілий (жертва булінгу) - учасник освітнього процесу, в тому числі малолітня чи неповнолітня особа, щодо якої було вчинено булінг (цькування).

До булінгу (цькування) в закладах освіти належать випадки, які відбуваються безпосередньо в приміщенні закладу освіти та на прилеглих територіях (включно з навчальними приміщеннями, приміщеннями для занять спортом, проведення заходів, коридорами, роздягальнями, вбиральнями, душовими кімнатами, їдальнею тощо) та (або) за межами закладу освіти під час заходів, передбачених освітньою програмою, планом роботи закладу освіти, та інших освітніх заходів, що організовуються за згодою керівника закладу освіти, в тому числі дорогою до (із) закладу освіти.

Ознаками булінгу (цькування) є систематичне вчинення учасниками освітнього процесу діянь стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи та (або) такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, в тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, а саме:

- умисне позбавлення їжі, одягу, коштів, документів, іншого майна або можливості користуватися ними, перешкоджання в отриманні освітніх послуг, примушування до праці та інші правопорушення економічного характеру;

- словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи;

- будь-яка форма небажаної вербальної, невербальної чи фізичної поведінки сексуального характеру, зокрема принизливі погляди, жести, образливі рухи тіла, прізвиська, образи, жарти, погрози, поширення образливих чуток;

- будь-яка форма небажаної фізичної поведінки, зокрема ляпаси, стусани, штовхання, щипання, шмагання, кусання, завдання ударів;

- інші правопорушення насильницького характеру.

Згідно із пунктами 1, 2розділу ІІ Порядку реагування на випадки булінгу (цькування), затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 28.12.2019 №1646, учасники освітнього процесу можуть повідомити про випадок булінгу (цькування), стороною якого вони стали або підозрюють про його вчинення стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи та (або) такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу або про який отримали достовірну інформацію, керівника закладу освіти або інших суб`єктів реагування на випадки булінгу (цькування) в закладах освіти.

У закладі освіти заяви або повідомлення про випадок булінгу (цькування) або підозру щодо його вчинення приймає керівник закладу.

Повідомлення можуть бути в усній та (або) письмовій формі, в тому числі із застосуванням засобів електронної комунікації.

Керівник закладу освіти у разі отримання заяви або повідомлення про випадок булінгу (цькування):

- невідкладно у строк, що не перевищує однієї доби, повідомляє територіальний орган (підрозділ) Національної поліції України, принаймні одного з батьків або інших законних представників малолітньої чи неповнолітньої особи, яка стала стороною булінгу (цькування);

- за потреби викликає бригаду екстреної (швидкої) медичної допомоги для надання екстреної медичної допомоги;

- повідомляє службу у справах дітей з метою вирішення питання щодо соціального захисту малолітньої чи неповнолітньої особи, яка стала стороною булінгу (цькування), з`ясування причин, які призвели до випадку булінгу (цькування) та вжиття заходів для усунення таких причин;

- повідомляє центр соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді з метою здійснення оцінки потреб сторін булінгу (цькування), визначення соціальних послуг та методів соціальної роботи, забезпечення психологічної підтримки та надання соціальних послуг;

- скликає засідання комісії з розгляду випадку булінгу (цькування) (далі - комісія) не пізніше ніж упродовж трьох робочих днів з дня отримання заяви або повідомлення.

Як з`ясовано судом апеляційної інстанції, 13.08.2024 відбулось засідання комісії з розгляду випадків булінгу (цькування) Управління освіти Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області.

На такому засідання розглядалась заява ОСОБА_2 щодо вчинення булінгу класним керівником по відношенню до ОСОБА_5 .

Судом апеляційної інстанції установлено, що сьомим питанням до порядку денного засідання комісії включено питання стосовно дій або бездіяльності класного керівника 5-Б класу та адміністрації Чорноморського академічного ліцею ім. Т. Шевченка Чорноморської міської ради щодо вчинення або сприяння булінгу по відношенню до учня 5-Б класу ОСОБА_1 .

Відповідна частина протоколу №2 від 13.08.2024 «по сьомому питанню» містить відомості щодо: видачі наказів про створення в Чорноморському академічному ліцеї ім. Т. Шевченка комісії з розгляду випадків булінгу (цькування), про організацію роботи з питань запобігання та протидії домашньому насильству та булінгу; затвердження Порядку реагування на доведені випадки булінгу (цькування) та відповідальність осіб, причетних до булінгу (цькування); розроблення Плану заходів відносно запобігання та протидії домашньому насильству та булінгу; розміщення на сайті зразка зави від дітей та їх батьків, постраждалих від булінгу, Порядку подання та розгляду заяв; цитування Статуту ліцею та пояснювальної записки заступника директора з виховної роботи ОСОБА_15 .

Комісією досліджено відомості щодо: викладеного в групі спілкування відео, на якому двоє учнів 5-Б класу, знаходячись вдома, по черзі хизуються предметами схожими на ніж; використання учнем 5Б класу Купріяшкіним Серафімом нецензурної лайки; надсилання в групу під різними «nick name» (вигаданими іменами) повідомлень з нецензурними висловлюваннями; проведення роботи з адаптації новоприбулих до ліцею.

Також, комісією установлено, що формулювання та тон листування прямо доводять, що між класним керівником ОСОБА_14 та Оленою Купріяшкіною існували коректні стосунки як між представником надавача освіти та батьками здобувача освіти, як це передбачено законодавством України про освіту та Статутом Чорноморського академічного ліцею ім. Т. Шевченка. Фактів про те, що класний керівник відмовляється спілкуватися з ОСОБА_17 у наданих матеріалах не виявлено, окрім прохання щодо обмеження такого спілкування з 08год 00хв. до 15год 00хв. робочого дня.

До адміністрації Чорноморського академічного ліцею ім. Т. Шевченка Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області з 01.09.2023 до 30.06.2024 повідомлень від ОСОБА_13 з приводу можливих протиправних дій педагогічного працівника ОСОБА_4 стосовно її сина ОСОБА_5 не надходило.

Крім того, зазначено про звернення управління освіти Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області до Одеського районного управління поліції №2 ГУ НП в Одеській області із запитом від 26.07.2024 №01-11/737 щодо отримання інформації відносно можливого вчинення кримінального правопорушення за фактом булінгу класним керівником по відношенню до неповнолітньої дитини ОСОБА_5 та отримання, за наслідком розгляду такого звернення, листа від 29.07.2024 №612-8306, у якому зазначено, що фактів звернення ОСОБА_13 не було.

Отже, за наслідком аналізу змісту протоколу засідання комісії з розгляду випадків булінгу (цькування) Управління освіти Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області №2 від 13.08.2024, у контексті питання 7 порядку денного, колегією суддів з`ясовано, що комісією взагалі не надано належної оцінки діям або бездіяльності класного керівника 5-Б класу та адміністрації Чорноморського академічного ліцею ім. Т. Шевченка Чорноморської міської ради стосовно можливого вчинення або сприяння булінгу по відношенню до учня 5-Б класу ОСОБА_1 .

Інші розділи протоколу №2 від 13.08.2024 також не містять дослідження такого питання.

Апеляційний адміністративний суд зазначає, що вирішення ініційованого ОСОБА_17 питання відносно вчинення або сприяння класним керівником 5-Б класу Чорноморського академічного ліцею ім. Т. Шевченка Чорноморської міської ради булінгу по відношенню до учня 5-Б класу ОСОБА_1 комісією розглянуто лише в призмі конфліктних ситуацій, які склались з іншими учнями школи.

Однак, такий підхід комісії є неправильним, адже результат проведеної роботи не надає ґрунтовної та достатньої відповіді на поставлене ОСОБА_2 перед комісією у відповідному зверненні питання, а також не вичерпує конфліктної ситуації з класним керівником 5-Б класу Чорноморського академічного ліцею ім. Т. Шевченка.

Відповідно до пунктів 1-3 розділу ІV Порядку реагування на випадки булінгу (цькування), затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 28.12.2019 №1646, метою діяльності комісії є припинення випадку булінгу (цькування) в закладі освіти; відновлення та нормалізація стосунків, створення сприятливих умов для подальшого здобуття освіти у групі (класі), де стався випадок булінгу (цькування); з`ясування причин, які призвели до випадку булінгу (цькування), та вжиття заходів для усунення таких причин; оцінка потреб сторін булінгу (цькування) в соціальних та психолого-педагогічних послугах та забезпечення таких послуг.

Діяльність комісії здійснюється на принципах: законності; верховенства права; поваги та дотримання прав і свобод людини; неупередженого ставлення до сторін булінгу (цькування); відкритості та прозорості; конфіденційності та захисту персональних даних; невідкладного реагування; комплексного підходу до розгляду випадку булінгу (цькування); нетерпимості до булінгу (цькування) та визнання його суспільної небезпеки.

До завдань комісії належать:

- збір інформації щодо обставин випадку булінгу (цькування), зокрема пояснень сторін булінгу (цькування), батьків або інших законних представників малолітніх або неповнолітніх сторін булінгу (цькування); висновків практичного психолога та соціального педагога (за наявності) закладу освіти; відомостей служби у справах дітей та центру соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді; експертних висновків (за наявності), якщо у результаті вчинення булінгу (цькування) була завдана шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого; інформації, збереженої на технічних засобах чи засобах електронної комунікації (Інтернет, соціальні мережі, повідомлення тощо); іншої інформації, яка має значення для об`єктивного розгляду заяви;

- розгляд та аналіз зібраних матеріалів щодо обставин випадку булінгу (цькування) та прийняття рішення про наявність/відсутність обставин, що обґрунтовують інформацію, зазначену у заяві.

Аналіз вищенаведених законодавчих приписів у системному зв`язку із фактичними обставинами справи свідчить про те, що комісією з розгляду випадків булінгу (цькування) Управління освіти Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області звернення ОСОБА_2 належним чином не розглянуто, оскільки не надано оцінки жодним діям класного керівника 5-Б класу Чорноморського академічного ліцею ім. Т. Шевченка ОСОБА_4 по відношенню до учня ОСОБА_5 , як і не встановлено, яких саме ефективних дії вчинено класним керівником та керівництвом навчального закладу за для припинення випадків можливого булінгу (цькування) учня.

До того ж, слід вказати, що ОСОБА_17 до заяви про проведення перевірки за фактом вчинення булінгу додавались відповідні докази, а саме: відеоматеріали 1-9; листування в «Telegram»; фото світлини з вільного доступу мережі Інтернет; презентації з «Classroom»; грамоти; подяки; табель успішності; розклад уроків та дзвінків.

Натомість, за наслідком дослідження змісту протоколу №2 від 13.08.2024 колегією суддів установлено, що комісією з розгляду випадків булінгу (цькування) Управління освіти Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області взагалі не досліджувались додані ОСОБА_2 до заяви докази та не надано їм відповідну оцінку.

Крім того, суд апеляційної інстанції акцентує увагу на тому, що комісією з розгляду випадків булінгу (цькування) належним чином не досліджено питання стосовно збереження в навчальному закладі відео з камер спостереження в контексті конфліктної ситуації з вимаганням в учня 5-Б класу Серафіма Купріяшкіна коштів старшокласниками.

Так, як зазначено в заяві ОСОБА_2 , що діти в присутності батьків старшокласників, класного керівника 5-Б класу та 8-Б класу підтвердили вимагання старшокласниками коштів. Заступник директора з виховної роботи фіксувала дати та орієнтовний час на дошці з метою перегляду камер спостереження та виявлення учнів, які вимагають кошти та зауважила, що повідомить з даного приводу до поліції. У подальшому, батьків ОСОБА_5 було запрошено до кабінету заступника директора з виховної роботи, де остання за своїм робочим столом увімкнула комп`ютер, зайшла до програми відеоспостереження школи і виявила, що камери знімають виключно в он-лайн режимі, збереження відео неможливе.

У протоколі №2 від 13.08.2024 з даного приводу зауважено, що збереження відеозапису обмежено протягом певного часу та ніхто із працівників освітніх закладів не має доступу до редагування інформації.

За результатом дослідження вищеозначеного питання, у системному зв`язку з наявними у матеріалах справи доказами, апеляційний адміністративний суд уважає за необхідне зазначити, що комісія досить пасивно підійшла до вивчення інциденту, який виник у школі з приводу вимагання старшокласниками грошових коштів в учнів молодших класів, а керівником закладу освіти не ініційовано службової перевірки щодо: обставин за яких не вдалось зберегти відео з камер спостереження; вчинених дій з метою відновлення такого відео; наявності підстав для звернення до правоохоронних органів у зв`язку з втручанням певних осіб у процес фіксації подій камерами спостереження, тощо.

Означене вказує, що комісія з розгляду випадків булінгу (цькування) Управління освіти Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області занадто формально підійшла до розгляду питання стосовно прояву випадків булінгу (цькування).

Апеляційний адміністративний суд зазначає, що під час розгляду такого важливого питання Управління освіти Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області повинно з`ясувати і перевірити наявність або відсутність конкретних причин, умов та обставин, з якими законодавець пов`язує проявлення ознак булінгу (цькування), а також надати їм відповідну оцінку.

Одного лише зазначення комісією в резолютивній частині протоколу №2 від 13.08.2024 про не виявлення порушень вчителем ОСОБА_14 з організації освітнього процесу та оцінювання навчальних досягнень ОСОБА_5 , а також про те, що зазначена ОСОБА_2 в заяві інформація не містить ознак булінгу з боку класного керівника ОСОБА_4 , заступника директора з виховної роботи ОСОБА_15 та директора ліцею ОСОБА_16 , не достатньо для того щоб уважати індивідуальний акт суб`єкта владних повноважень належним чином вмотивованим.

Здійснюючи розгляд даної справи апеляційним адміністративним судом лише досліджено складений суб`єктом владних повноважень документ (рішення) на предмет його об`єктивності та обґрунтованості, що є ключовим питанням правового спору.

Між тим, слід зауважити, що суд апеляційної інстанції не надає оцінки правовідносинам в частині прояву можливого булінгу (цькування), т.я. дослідження означеного питання лежить у площині дискреційних повноважень відповідної комісії суб`єкта владних повноважень, де вона, діючи відповідно до визначених правил, послуговується власним розсудом.

Поряд з цим слід зауважити, що комісія не може робити це свавільно, тобто межі її розсуду не повинні протирічити здоровому глузду, а рішення і поведінка - виходити за межі нормативно визначених правил.

Суд не позбавлений можливості перевірити правомірність та обґрунтованість використання відповідачем дискреційних повноважень у спірних правовідносинах.

Виходячи із практики Європейського Суду з прав людини надання правової дискреції органам влади у вигляді необмежених повноважень є несумісним з принципом верховенства права і закон має з достатньою чіткістю визначати межі такої дискреції, наданої компетентним органам та порядок її здійснення, з урахуванням законної мети даного заходу, щоб забезпечити особі належний захист від свавільного втручання (рішення у справі «Волохи проти України» від 02 листопада 2006 року, рішення у справі «Malone v. United Kindom» від 02.08.1984).

Європейський Суд з прав людини неодноразово висловлював правову позицію, відповідно до якої за загальним правилом національні суди повинні утриматися від перевірки обґрунтованості таких актів, однак все ж суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору (рішення у справі «Дружстевні заложна пріа та інші проти Чеської Республіки» від 31.07.2008, рішення у справі «Брайєн проти Об`єднаного Королівства» від 22.11.1995, рішення у справі «Сігма радіо телевіжн лтд проти Кіпру» від 21.07.2011, рішення у справі «Путтер проти Болгарії» від 02.12.2010).

Відтак, за наслідком дослідження спірного рішення Управління освіти Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області, оформленого протоколом №2 засідання комісії з розгляду випадків булінгу (цькування) від 13.08.2024, не втручаючись у дискреційні повноваження суб`єкта владних повноважень, колегія суддів дійшла вказує, шо викладені у ньому висновки є помилковими, непідтвердженими доказами, а тому такий індивідуальний акт підлягає скасуванню.

При цьому, колегія суддів уважає безпідставними доводи суб`єкта владних повноважень про те, що конфлікт наразі вичерпано, адже звернення позивачки до суду з даним позовом за захистом права та інтересів свідчить про зворотне.

Відповідно до ч.2 ст.9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Принцип диспозитивності передбачає розгляд судом справи в межах позовних вимог і підстав позову, визначених особою, яка звернулася за захистом до суду. Вихід суду за межі позовних вимог процесуальний закон допускає як виняток у разі, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, і таких відхід обґрунтований судом у судовому рішенні.

З метою ефективного захисту прав, свобод, інтересів ОСОБА_2 від порушень з боку суб`єкта владних повноважень, колегія суддів уважає за необхідне вийти за межі позовних вимог та зобов`язати Управління освіти Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області повторно розглянути заяву ОСОБА_2 стосовно вчинення булінгу (цькування) по відношенню до її сина ОСОБА_5 - учня 5-Б класу Чорноморського академічного ліцею №1 ім.Т.Шевченка у м.Чорноморськ, з урахуванням висновків та правової оцінки наданої апеляційним адміністративним судом в даному судовому рішенні.

На думку колегії суддів, саме такий спосіб захисту порушеного права позивачки відповідає принципам адміністративного судочинства, є цілком достатнім та ефективним для його відновлення.

Між тим, колегія суддів уважає передчасною позовну вимогу ОСОБА_2 про зобов`язання Управління освіти Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області застосувати до ОСОБА_3 дисциплінарні стягнення за порушення прав дитини ОСОБА_1 , а саме вчинення булінгу (цькування), оскільки наявність таких обставин спочатку має перевірити відповідна комісія.

Крім того, суд апеляційної інстанції уважає безпідставними доводи ОСОБА_3 відносно того, що позивачкою не надано доказів звернення до Національної поліції із заявами щодо вчинення булінгу, а також доказів притягнення до адміністративної відповідальності будь-кого за вчинення булінгу, оскільки за приписами Порядку реагування на випадки булінгу (цькування), затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 28.12.2019 №1646, саме керівник закладу освіти повинен невідкладно повідомити територіальний орган (підрозділ) Національної поліції України стосовно прояву булінгу (цькування).

Невиконання названим керівником таких повноважень не свідчить про прояв пасивної поведінки позивачки щодо в процесі доказування обставин справи.

Не є юридично спроможним також посилання учасниці справи про те, що протокол №2 від 13.08.2024 не є індивідуальним актом, з огляду на таке.

Відповідно до пункту 19 частини першої статті 4 КАС України індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Таким чином, обов`язковою ознакою нормативно-правового акта чи правового акта індивідуальної дії, а також відповідних дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень є створення ними юридичних наслідків у формі прав, обов`язків, їх зміни чи припинення.

Право на оскарження рішення (індивідуального акта) суб`єкта владних повноважень надано особі, щодо якої воно прийняте або яке безпосередньо стосується прав, свобод та інтересів цієї особи (постанови Великої Палати Верховного Суду від 06.06.2018 у справі № 800/489/17 та від 16.10.2018 у справі № 9901/415/18).

Обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду; порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально вираженого права чи інтересу особи, яка стверджує про їх порушення.

Відтак, оскільки викладене у протоколі №2 від 13.08.2024 рішення порушує права, свободи та охоронювані інтереси неповнолітнього сина позивачки, колегія суддів вказує, що таке рішення є індивідуальним актом.

Відповідно до п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно із практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено апеляційним судом у даній справі.

Межі перегляду судом апеляційної інстанції справи визначено статтею 308 КАС України, відповідно до частини 1 якої суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно із п.2 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Статтею 317 КАС України передбачено, що підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Колегією суддів зазначає, що викладені Одеським окружним адміністративним судом в рішенні від 14.11.2024 у справі №420/29628/24 висновки не відповідають обставинам справи, а тому такий судовий акт підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст.308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, апеляційний адміністративний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити частково.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 14.11.2024 у справі №420/29628/24 скасувати.

Прийняти у справі нове судове рішення.

Адміністративний позов ОСОБА_2 задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення Управління освіти Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області, оформлене протоколом №2 засідання комісії з розгляду випадків булінгу (цькування) від 13.08.2024.

Зобов`язати Управління освіти Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області повторно розглянути заяву ОСОБА_2 стосовно вчинення булінгу (цькування) по відношенню до її сина ОСОБА_5 - учня 5-Б класу Чорноморського академічного ліцею №1 ім.Т.Шевченка у м.Чорноморськ, з урахуванням висновків та правової оцінки наданої апеляційним адміністративним судом в даному судовому рішенні.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь ОСОБА_2 за рахунок бюджетних асигнувань Управління освіти Чорноморської міської ради Одеського району Одеської області судові витрати по сплаті судового збору в загальному розмірі 1453(одна тисяча чотириста п`ятдесят три)грн. 44коп.

Постанова суду набирає законної сили з дати її підписання суддями та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня отримання сторонами копії судового рішення.

Суддя-доповідач О.О. Димерлій
Судді Ю.В. Осіпов О.І. Шляхтицький