Справа № 420/31447/24
Суддя: Бойко О.Я.
Дата ухвалення: 2025-06-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
05 червня 2025 року м. Одеса
Одеський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючої судді Бойко О.Я.
розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправною та скасування вимоги від 06.09.2024 № Ф-7423-17 про сплату боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску.
До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправною та скасування вимоги від 06.09.2024 № Ф-7423-17 про сплату боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску.
Ухвалою суду від 14.10.2024 року прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Розглянувши матеріали справи в порядку письмового провадження, суд встановив, що спірним в рамках розгляду даної справи є питання правомірності/неправомірності вимоги відповідача про сплату боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску позивачем.
Дослідивши зміст позовної заяви, суд встановлено, що позивач обґрунтовує позовні вимоги, зокрема тим, що оскаржувану вимогу складено без будь-якої фактичної достовірної інформації, без перевірок, запитів та отримання пояснень тощо від позивача; містить тільки посилання на те, що борг є одночасно недоїмкою, штрафом, пенею станом на 31.08.2024, тобто є незрозумілим, як саме (які вихідні дані, за якою формулою) нарахований такий борг, за який період здійснено його нарахування, чим він є, з чого складається, чи це єдиний внесок як самозайнятої особи, або йдеться про єдиний внесок самозайнятої особи як роботодавця тощо.
Разом з тим, в матеріалах справи відсутній деталізований розрахунок оскаржуваної вимоги із зазначенням дати (дат) нарахування позивачу такої заборгованості (кожної її частини) та конкретних підстав такого нарахування.
Таким чином, суд вважає за необхідне витребувати у відповідача деталізований розрахунок вимоги від 06.09.2024 № Ф-7423-17 заборгованості ОСОБА_1 зі сплати єдиного внеску із зазначенням дати (дат) нарахування позивачу такої заборгованості (кожної її частини) та конкретних підстав такого нарахування.
Відповідно до ч. 3. ст. 80 КАС України, про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.
Приписами ч. 4 ст. 9 КАСУ визначено, що суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.
Також, представник позивача просить застосувати до Військової частини НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 Прикордонний загін) заходи процесуального примусу за невиконання ухвали Суду від 11 листопада 2024 року про витребування доказів у вигляді штрафу у розмірі 3 (трьох) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 249 КАС України суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.
У разі необхідності суд може постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними.
Окрема ухвала суду є процесуальним засобом судового впливу на виявлені під час судового розгляду грубі порушення законності, а також причини та умови, що цьому сприяли. Правовими підставами постановлення окремої ухвали є виявлені під час розгляду справи порушення матеріального або процесуального права, встановлення причин та умов, що сприяли вчиненню таких порушень. Вирішення питання щодо постановлення окремої ухвали є правом, а не обов`язком суду.
Суд зазначає, що окрема ухвала суду є одним із інструментів механізму стримувань і противаг, превенції вчинення порушень закону, які адміністративний суд не може самостійно усунути шляхом вжиття належних заходів.
За своїм змістом вищезазначена норма визначає непрямий спосіб судового контролю, що має обмежену дію: ініціатива постановлення окремої ухвали може виходити виключно від суду; коло заходів, які має виконати адресат, визначається також судом. Питання винесення окремої ухвали не відноситься до позовних вимог, а є дискреційними повноваженнями суду.
З урахуванням невиконання ухвали про витребування вперше, суд вважає, що підстав для постановлення окремої ухвали за результатами розгляду цієї справи немає.
Зупинення провадження в адміністративній справі - це тимчасове припинення вчинення у справі будь-яких процесуальних дій у зв`язку з обставинами, що перешкоджають розглядові справи, до моменту, коли ці обставини перестануть існувати або будуть вчинені необхідні дії.
З урахуванням того, що судом витребувані документи, підготовка яких займе певний час, суд вважає за необхідне зупинити провадження по справі з метою дотримання процесуальних прав осіб, що приймають участь у справі, а також надання сторонам можливості бути обізнаними, про докази, які наявні у спірних правовідносинах та не надані відповідачем по справі, як того вимагає закон (ст. 162 КАСУ).
З огляду на необхідність дотримання судом вказаних процесуальних гарантій, з метою забезпечення принципу рівності сторін по справі та забезпечення справедливого балансу, суд приходить до висновку про необхідність зупинення провадження по справі.
Статтею 236 КАС України визначено, що суд зупиняє провадження у справі в разі: направлення судового доручення щодо збирання доказів до надходження ухвали суду, який виконував доручення, про виконання доручення або неможливість виконання доручення.
Положення цієї норми передбачає обов`язок суду зупинити провадження у разі об`єктивної неможливості розгляду справи.
При цьому, ця норма також передбачає умову - коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.
На думку суду, витребування зазначеного рішення становить об`єктивну неможливість розгляду справи без отримання цих доказів.
Аналогія закону це засіб заповнення прогалин у законодавстві, який полягає в застосуванні до нього іншої норми закону, яка регламентує подібні відносини.
На другій стадії процесу правозастосування при виборі та аналізі норми права, яка має бути застосована до конкретного випадку, іноді виявляється відсутність такої норми. Тобто, виникає ситуація, в якій конкретне рішення спірного питання повністю або в якійсь частині законом не передбачено є прогалина в законодавстві.
Способи ж подолання прогалин це ті правові інструменти, які дозволяють в процесі правозастосування миттєво вирішити казус, що перебуває у сфері правового регулювання, якщо нормами права його безпосередньо не передбачено. Правозастосувач долає прогалину. Тому суду надається право вирішувати такого роду справи за допомогою аналогії закону.
Вказане знайшло своє відображення у ч.6 ст. 7 КАС України, яка визначає, що у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права). Аналогія закону та аналогія права не застосовується для визначення підстав, меж повноважень та способу дій органів державної влади та місцевого самоврядування.
Керуючись ст. ст. 167 КАС України суд,-
1.Витребувати у Головного управління ДПС в Одеській області деталізований розрахунок вимоги від 06.09.2024 № Ф-7423-17 заборгованості ОСОБА_1 зі сплати єдиного внеску із зазначенням дати (дат) нарахування такої заборгованості (кожної її частини) та конкретних підстав такого нарахування.
2.Витребувані докази по справі надати до суду до 12 червня 2025 року.
3.В разі ненадання витребуваних документів надати письмові пояснення щодо причин їх ненадання у той самий строк.
Ухвала в частині витребування доказів не належить до окремого оскарження.

Ухвала набирає законної сили у строки, визначені ст.256 КАС України.

Ухвала в частині зупинення може бути оскаржена до П`ятого апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу прийнято в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Оксана БОЙКО