Справа № 520/5027/24
Суддя: Макаренко Я.М.
Дата ухвалення: 2025-06-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

02 червня 2025 р.Справа № 520/5027/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Макаренко Я.М.,

Суддів: Любчич Л.В. , Жигилія С.П. ,

за участю секретаря судового засідання Кругляк М.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Макаренко Я.М. у адміністративній справі за апеляційними скаргами ОСОБА_1 , Головного управління ДПС у Сумській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 05.07.2024 по справі № 520/5027/24

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління ДПС у Харківській області, Головного управління ДПС у Сумській області

про скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Другого апеляційного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за за апеляційними скаргами ОСОБА_1 , Головного управління Державної податкової служби у Сумській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 05.07.2024 по справі №520/5027/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Харківській області, Головного управління ДПС у Сумській області про скасування податкового повідомлення-рішення.

Слухання у відкритому судовому засіданні було призначено до розгляду на 02 червня 2025 року об 15:30 годині.

02 червня 2025 року ОСОБА_1 було заявлено клопотання про відвід головуючого судді Макаренко Я.М. від розгляду справі №520/5027/24.

Обґрунтовуючи доводи заявленого відводу, Павленко Л. С. було зазначено, що існують обставини, які свідчать про упереджене ставлення судді-доповідача Макаренко Я.М. до неї як до сторони у справі.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість заявленого відводу, суд апеляційної інстанції вважає, що заява про відвід головуючого судді Макаренко Я.М. задоволенню не підлягає, з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Згідно із частиною другої вказаної статті, суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Статтею 37 КАС України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді першої інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому її розгляді у першій інстанції після скасування попередніх рішення, постанови або ухвали про закриття провадження в адміністративній справі. Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови або ухвали суду апеляційної інстанції.

Згідно з ч. 3 ст. 39 КАС України, відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Згідно з положеннями ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з ч. 2 ст. 6 КАС України суд, застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) гарантовано кожному право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) існування безсторонності суду для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Практика цього суду свідчить, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Коли це стосується органу, який засідає як суд присяжних, то визначається окремо від персональної поведінки його членів, чи існують явні факти, що ставлять під сумнів неупередженість органу в цілому.

При вирішенні питання щодо існування легітимних причин, сумнівів у неупередженості конкретного судді ( п. 45-50 рішення ЄСПЛ у справі "Морель проти Франції"; п. 23 рішення ЄСПЛ у справі "Пескадор Валеро проти Іспанії") або органу, що засідає у вигляді суду присяжних ( п. 40 рішення ЄСПЛ у справі "Лука проти Румунії"), позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є наявність обґрунтованості сумніву в неупередженості суду (п. 44 рішення ЄСПЛ у справі "Ветштайн проти Швейцарії"; п. 30 рішення ЄСПЛ у справі "Пабла Кю проти Фінляндії"; п. 96 рішення ЄСПЛ у справі "Мікалефф проти Мальти").

ЄСПЛ в п. 49 рішення у справі "Білуха проти України" вказав, що наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно об`єктивного критерію цей суд указує на те, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Так, поняття незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою.

З суб`єктивної точки зору, суд не повинен виявляти будь-яку упередженість або особисті переконання.

Об`єктивний підхід стосується надання судом необхідних гарантій для відсутності можливості будь-якого правомірного сумніву щодо безсторонності і незалежності суду.

Отже, метою запровадження інституту відводу судді від розгляду справи є гарантування безсторонності суду, зокрема, з ціллю запобігти упередженості судді під час розгляду справи.

Колегія суддів суд звертає увагу на те, що для відведення суддів необхідно обґрунтувати їх заінтересованість в результаті розгляду справи, а також обґрунтувати наявність обставин, які викликають сумнів у їх неупередженості або об`єктивності.

При цьому не може бути підставою для відводу суддів заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Відтак, як слідує з доводів позивача щодо відводу головуючого судді Макаренко Я.М., підставою її подання слугувало те, що позивач вважає, що існують обставини, які свідчать про упереджене ставлення судді-доповідача Макаренко Я.М. до неї як до сторони у справі.

Крім того, позивач обґрунтовує свою заяву про відвід головуючого судді Макаренко Я.М. тим, що суддею:

- безпідставно в судовому засіданні витребувано у представника відповідача, а саме Головного управління ДПС у Сумській області, пояснення щодо застосування строків позовної давності;

- відмовлено позивачу у витребуванні доказів, що мають значення для вирішення справи;

- безпідставно, з формальної причини, відмовлено у задоволенні клопотання позивача про забезпечення доказів;

-відмовлено позивачу у задоволенні її апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції;

-відмовлено позивачу в зупиненні провадження до встановлення судом протиправності дій Білопільської ради.

- Білопільську раду протиправно не було залучено у справу ні як третю особу, ні як відповідача;

- безпідставно переносяться засідання у справі за відсутності представника ГУ ДПС у Сумській області.

Отже, підставою для відводу позивач обґрунтовує незгоду з процесуальними рішеннями суду.

При цьому, наведені доводи, на переконання колегії суддів, не можуть бути свідченням існування об`єктивних обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності суддів з огляду на те, що відповідно до ч. 4 ст. 36 КАС України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Будь-яких доказів, які б підтверджували пряму чи опосередковану зацікавленість судді в результаті розгляду даної справи або наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості суду при розгляді даної справи, з матеріалів справи та доводів заяви про відвід не вбачається.

Враховуючи вищенаведене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що обґрунтування заяви позивача про відвід головуючого судді та наведені в їх обґрунтування обставини не містять даних, які б викликали сумнів у неупередженості або об`єктивності суддів.

Інших підстав для відводу, визначених ст. 36 КАС України не встановлено.

Згідно із частинами третьою та четвертою статті 40 КАС України, питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Відтак, дослідивши доводи поданої заяви про відвід суддів, колегія суддів дійшла висновку, що в задоволенні такої слід відмовити.

Враховуючи те, що заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, то така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а тому питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Керуючись статтями 36, 37, 39, 40, 243, 310, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Макаренко Я.М. у справі № 520/5027/24 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Макаренко Я.М.
Судді Любчич Л.В. Жигилій С.П.

Повний текст ухвали складено 03.06.2025 року