Справа № 440/9900/24
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2025-06-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 червня 2025 р. Справа № 440/9900/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Перцової Т.С.,

Суддів: Макаренко Я.М. , Жигилія С.П. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 14.02.2025, головуючий суддя І інстанції: К.І. Клочко, м. Полтава, повний текст складено 14.02.25 по справі № 440/9900/24

за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1

до Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі по тексту ФОП ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Полтавській області (далі по тексту - ГУ ДПС у Полтавській області, відповідач, контролюючий орган), у якому просив суд :

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 5 від 8.07.2024 року, згідно якого збільшено позивачу ФОД ОСОБА_1 грошове зобов`язання за платежем «Податок на доходи фізичних осіб за результатами річного декларування» в сумі 1 198 673,70 грн;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 5 від 08.07.2024 року, згідно якого збільшено позивачу ФОЛ ОСОБА_1 грошове зобов`язання за платежем «Військовий збір, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування» в сумі 99 889,45 грн;

- визнати протиправною та скасувати вимогу № Ф-5 від 08.07.2024 р. про сплату позивачем ФОП ОСОБА_1 заборгованості (недоїмки) з єдиного внеску в частині донарахування в сумі 533 546,50 грн;

- визнати протиправним та скасувати рішення № 5 від 08.07.2024 р., згідно якого до позивача фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 застосовані штрафні (фінансові) санкції за своєчасно не сплачений єдиний внесок - у розмірі 224 096,98грн;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 5 від 08.07.2024 року в частині збільшення позивачу фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 суми грошового зобов`язання за платежем «Податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг)» на загальну суму 421 685,15 грн;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 5 від 08.07.2024 року в частині збільшення позивачу фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 суми грошового зобов`язання за платежем «Податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг)» на загальну суму 41 659,05 грн;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення рішення № 5 від 08.07.2024 року, згідно якого застосовано до позивача фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 штрафні (фінансові) санкції на загальну суму 17 000,00 грн;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 5 від 08.07.2024 року, згідно якого застосовано до позивача фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 штрафні (фінансові) санкції на суму 17000,00 грн;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 5 від 08.07.2024 року, згідно якого застосовано до позивача фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 штрафні (фінансові) санкції на загальну суму 17000,00 грн;

- стягнути на користь позивача ФОП ОСОБА_1 судовий збір з відповідача.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 12 серпня 2024 року у справі №440/9384/24 роз`єднано позовні вимоги Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 у справі № 440/9384/24 шляхом виділення в окреме провадження з присвоєнням нового номера справи позовних вимог Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Полтавській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, а саме:

1) визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 5 від 08.07.2024, згідно з яким позивачу ФОП ОСОБА_1 збільшено грошове зобов`язання за платежем «Військовий збір, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування» в сумі 99 889,45 грн;

2) визнати протиправною та скасувати вимогу № Ф-5 від 08.07.2024 про сплату ФОП ОСОБА_1 заборгованості (недоїмки) з єдиного внеску в частині донарахування в сумі 533 546,50 грн;

3) визнати протиправним та скасувати рішення № 5 від 08.07.2024, згідно з яким до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 застосовані штрафні (фінансові) санкції за своєчасно не сплачений єдиний внесок - у розмірі 224 096,98 грн;

4) визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 5 від 08.07.2024 в частині збільшення фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 суми грошового зобов`язання за платежем «Податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг)» на загальну суму 421 685,15 грн.

5) визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 5 від 08.07.2024 в частині збільшення фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 суми грошового зобов`язання за платежем «Податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг)» на загальну суму 41 659,05 грн.

6) визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 5 від 08.07.2024, згідно з яким до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 застосовано штрафні (фінансові) санкції на загальну суму 17 000,00 грн.

7) визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 5 від 08.07.2024, згідно з яким до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 застосовано штрафні (фінансові) санкції на суму 17 000,00 грн.

8) визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 5 від 08.07.2024, згідно з яким до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 застосовано штрафні (фінансові) санкції на загальну суму 17 000,00 грн.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 16.08.2024 справа № 440/9909/24 передана для розгляду судді Клочко К. І.

В обґрунтування позовної заяви зазначено про протиправність та необґрунтованість податкового повідомлення-рішення № 5 від 08.07.2024, яким до позивача застосовано штрафні (фінансові) санкції на суму 17000,00 грн за реалізацію алкогольних напоїв, непозначених марками акцизного податку встановленого зразка, оскільки наведені відповідачем в Акті перевірки відомості з системи РРО у вигляді трьох таблиць, за відсутності проведення контрольної розрахункової операції з вилученням товарів без марок акцизного податку або з підробленими марками акцизного податку, проведення експертизи марок акцизного податку, за висновками якої підтверджено реалізацію немаркованої алкогольної продукції, не можуть слугувати належним доказом вчинення ФОП ОСОБА_1 вказаного податкового правопорушення. Наголошував, що зазначення у фіскальному чеку даних марки акцизного податку на алкогольні напої, чи відсутність такої інформації у розрахунковому документі за минулий період ніяким чином не може підтверджувати чи спростовувати факт реалізації немаркованої алкогольної продукції. Крім того, вказуючи про порушення позивачем положень постанови КМ України «Про затвердження Положення про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів і рідин, що використовуються в електронних сигаретах» від 27.12.2010 № 1251, відповідач не конкретизує в чому саме воно полягає (у відсутності певної інформації у фіскальних чеках за минулий період, у дублюванні марок акцизного податку чи в реалізації позивачем немаркованої продукції).

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 14.02.2025 адміністративний позов Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Полтавській області (вул. Європейська, 4, Полтава, Полтавська область, ідентифікаційний код 44057192) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення залишено без задоволення.

Позивач, не погодившись із указаним рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на неповне з`ясування судом обставин у справі, ненадання належної правової оцінки обставинам у справі, прийняття судового рішення з порушенням норм матеріального права, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 14 лютого 2025 року по справі № 440/9900/24 та прийняти постанову по справі, якою задовольнити позовні вимоги в повному обсязі, стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області (36014, м. Полтава, вул. Європейська, буд. 4, код відокремленого підрозділу ) на користь ФОП ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , ІПН: НОМЕР_1 ), судові витрати зі сплати судового збору при подачі позовної заяви та апеляційної скарги.

Апеляційна скарга мотивована твердженнями про невідповідність рішення суду першої інстанції фактичним обставинам по справі, неправильне застосування норм матеріального та порушення норм процесуального права, що зумовлює його скасування.

Вважав протиправним та безпідставним покликання контролюючого органу, яке підтримано судом першої інстанції на податкову інформацію, що знаходиться на електронних базах даних контролюючого органу, оскільки єдиним належним способом встановлення факту відсутності в фіскальних чеках даних марок акцизного податку є проведення контрольно-розрахункової операції по закупівлі алкогольних напоїв, їх огляд, або експертизи, яких, у свою чергу, здійснено не було.

Так, судом першої інстанції залишено поза увагою той факт, що під час проведення планової документальної перевірки контролюючим органом не було встановлено жодного факту реалізації позивачем немаркованих алкогольних напоїв. Самі ж лише електронні бази даних контролюючого органу не можуть бути єдиним доказом фактів реалізації немаркованих алкогольних напоїв.

Стверджував про протиправне врахування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 09.09.2024 по справі № 280/6832/23, оскільки обставини вказаної справи не є тотожними обставинам справи, що переглядається, а тому не можуть бути враховані в межах розгляду справи № 440/9900/24.

Так, зокрема, у постанові по справі № 280/6832/23 Верховним Судом надавалась оцінка належності використання інформації, що міститься в СОД РРО, при встановленні відсутності тих чи інших обов`язкових реквізитів фіскального чеку та достовірності розрахункових документів, що не мало місця у спірних правовідносинах.

Просив врахувати висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 16.05.2024 по справі №520/4564/23, в якій зазначено, що інформація щодо чеків реалізації алкогольних напоїв, що підлягають маркуванню МАП, без зазначення обов`язкових реквізитів цифрового значення штрихового коду МАП, у розумінні статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України, не є належним доказом відображення господарських операцій, на підставі яких можливо встановити наявність/відсутність порушень позивачем положень Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг", визначених у податковому повідомленні-рішенні, що оскаржуються.

Відповідач у надісланому до суду апеляційної інстанції відзиві на апеляційну скаргу заперечував проти викладених у ній доводів, просив рішення суду першої інстанції залишити без змін, як законне та обґрунтоване.

З посиланням на викладений у постанові від 09.09.2024 по справі № 280/6832/23 висновок Верховного Суду, переконував, що використання податковим органом під час проведення перевірки отриманої податкової інформації, яка надходить від платників податків, через бази даних інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем, зокрема інформація: про фінансово-господарські операції платників податків, про застосування реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій, у тому числі щодо електронних копій розрахункових документів та фіскальних звітних чеків, поданих до контролюючих органів через інформаційну систему СОД РРО, у вигляді електронного розрахункового (фіскального) документа (чека, звіту) є такою, що може використовуватись контролюючими органами, як податкова інформація під час проведення перевірок платників податків. При цьому, використання такої інформації є належною реалізацією контролюючим органом податкового контролю, як необхідний комплекс заходів, що забезпечує формування та реалізацію державної фінансової політики щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій та може бути самостійною підставою для висновків під час проведення перевірки.

У долучених до матеріалів справи додаткових поясненнях від 18.04.2025 ФОП ОСОБА_1 звернув увагу суду, що штрафні санкції за порушення абзацу 20 частини 2 статті 17 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» від 19 грудня 1995 року № 481/95-ВР (далі по тексту Закон № 481/95-ВР) застосовуються у разі виробництва та/або зберігання, та/або транспортування, та/або реалізацію фальсифікованих алкогольних напоїв чи тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку або з підробленими марками акцизного податку, однак, у спірних правовідносинах таких обставин відповідачем не встановлено.

Зазначення ж у фіскальному чеку даних марки акцизного податку на алкогольні напої, чи відсутність такої інформації в розрахунковому документі за минулий період, ніяким чином не може підтверджувати чи спростовувати факти перелічених порушень.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено, що на підставі п.п.20.1.4 п.20.1 ст.20, ст.77, п.81.1 ст.81, п.82.1 ст.82 пп. 69.35 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України від 2 грудня 2010 року № 2755-VI (із змінами та доповненнями), та п.2 ч.1 ст. 13 Закону України від 8 липня 2010 року № 2464-VI „Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (із змінами та доповненнями), наказу Головного управління ДПС у Полтавській області за № 1173-П від 26.04.2024 та плану-графіка проведення документальних планових перевірок суб`єктів господарювання на лютий 2024 року, проведена документальна планова виїзна перевірка діяльності платника податків - фізичної особи ОСОБА_1 , податковий номер НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01.01.2017 по 31.12.2023, правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі єдиного внеску) за період з 28.08.2014 по 20.01.2016 та з 25.01.2016 по 31.12.2023.

Документальною плановою виїзною перевіркою встановлено, зокрема, порушення ФОП ОСОБА_1 , зокрема, п.п. 226.3, п.п. 226.7, п.п. 226.9 ст.226 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VІ (зі змінами та доповненнями) та абз. 3 ч. 4 ст. 11 Закону України від 19.12.1995 № 481/95-ВР «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» (зі змінами та доповненнями) - «Алкогольні напої та тютюнові вироби, які виробляються в Україні, а також такі, що імпортуються в Україну, позначаються марками акцизного податку в порядку, визначеному законодавством» у зв`язку із встановленням фактів реалізації алкогольних напоїв, що вважаються не маркованими (без марок акцизного податку встановленого зразка або з підробленими марками акцизного податку).

На підставі акта документальної планової виїзної перевірки від 03.06.2024 № 7582 /16-31-24-05-01/ НОМЕР_1 ГУ ДПС у Полтавській області прийнято, зокрема, оскаржуване податкове повідомлення-рішення від 08.07.2024 № 5, яким застосовано штрафні санкції у розмірі 17000,00 грн.

Позивач не погодився з податковим повідомленням - рішенням та звернувся до суду з цим позовом.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції дійшов висновку про те, що відповідачем доведено порушення ФОП ОСОБА_1 , п.п. 226.3, п.п. 226.7, п.п. 226.9 ст. 226 Податкового кодексу України та абз. 3 ч. 4 ст. 11 Закону № 481/95-ВР та, як наслідок, правомірність застосування до нього штрафних санкцій у розмірі 17000 грн за оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням від 08.07.2024 № 5, оскільки позивач під час судового розгляду справи не надав жодного належного та допустимого доказу, яким могли бути спростовані висновки податкового органу, що використана контролюючим органом податкова інформація яка міститься в СОД РРО щодо встановленого контролюючим органом порушення є відміною від наявної у електронних розрахункових документах позивача.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів виходить з такого.

Згідно із частиною 2 статті 19 Конституції України органи прокуратури України та їх посадові особи зобов`язані діяти в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Основні засади державної політики у сфері виробництва, експорту, імпорту, оптової і роздрібної торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, спиртом-сирцем виноградним, спиртом-сирцем плодовим, алкогольними напоями та тютюновими виробами, забезпечення їх високої якості та захисту здоров`я громадян, а також посилення боротьби з незаконним виробництвом та обігом алкогольних напоїв і тютюнових виробів на території України визначено Законом № 481/95-ВР.

Відповідно до абзацу 3 частини 4 статті 11 цього Закону № 481/95-ВР, алкогольні напої та тютюнові вироби, які виробляються в Україні, а також такі, що імпортуються в Україну, позначаються марками акцизного збору в порядку, визначеному законодавством.

За приписами підпункту 14.1.107 пункту 14.1 статті 14 ПК України) марка акцизного податку це спеціальний знак для маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів, віднесений до документів суворого обліку, який підтверджує сплату акцизного податку, легальність ввезення та реалізації на території України цих виробів.

Згідно з підпунктом 14.1.109 пункту 14.1 статті 14 ПК України маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів це наклеювання марки акцизного податку на пляшку (упаковку) алкогольного напою чи пачку (упаковку) тютюнового виробу в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України щодо виробництва, зберігання та продажу марок акцизного податку.

За правилами пункту 226.1 статті 226 ПК України у разі виробництва на митній території України алкогольних напоїв і тютюнових виробів чи ввезення таких товарів на митну територію України платники податку зобов`язані забезпечити їх маркування марками встановленого зразка у такий спосіб, щоб марка акцизного податку розривалася під час відкупорювання (розкривання) товару.

Наявність наклеєної в установленому порядку марки акцизного податку встановленого зразка на пляшці (упаковці) алкогольного напою та пачці (упаковці) тютюнового виробу є однією з умов для ввезення на митну територію України і продажу таких товарів споживачам, а також підтвердженням сплати податку та легальності ввезення товарів (пункт 226.2 статті 226 ПК України).

Виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, здійснюються відповідно до положення, затвердженого Кабінетом Міністрів України (пункт 226.3 статті 226 ПК України).

Згідно із пунктом 226.7 статті 226.7 ПК України кожна марка акцизного податку на алкогольні напої повинна мати окремий номер, місяць і рік випуску марки та позначення про суму сплаченого акцизного податку за одиницю маркованої продукції, крім суми акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі алкогольних напоїв.

Відповідно до пункту 226.8 стаття 226 ПК України кожна марка акцизного податку на тютюнові вироби повинна мати окремий номер та позначення про квартал і рік випуску марки.

Виробники та імпортери тютюнових виробів ведуть облік та звітують про використання марок акцизного податку за видами марок (ТІ тютюн імпортний, ТВ тютюн вітчизняний) у кількісному виразі.

Згідно з пунктом 226.9 статті 226 ПК України вважаються такими, що немарковані: алкогольні напої та тютюнові вироби з підробленими марками акцизного податку; алкогольні напої та тютюнові вироби, марковані з відхиленням від вимог положення, затвердженого Кабінетом Міністрів України, відповідно до якого здійснюються виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів, та/або марками, що не видавалися безпосередньо виробнику або імпортеру зазначеної продукції; вироблені в Україні алкогольні напої з марками акцизного податку, на яких зазначення суми акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, не відповідає сумі, визначеній з урахуванням чинних на дату розливу продукції ставок акцизного податку, міцності продукції та місткості тари; алкогольні напої іноземного виробництва з марками акцизного податку, на яких зазначена сума акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, не відповідає сумі, визначеній з урахуванням міцності продукції, місткості тари та розміру ставок акцизного податку, діючих на момент виробництва марки.

На виконання вказаної норми права Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 27.12.2010 року № 1251, якою затверджено Положення № 1251.

Відповідно до абзаців 2-12 пункту 5 Положення № 1251, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, марка для алкогольних напоїв, крім виноробної продукції (лікеро-горілчана продукція), вітчизняного виробництва виготовляється у зеленій кольоровій гамі, для алкогольних напоїв, які є виноробною продукцією, вітчизняного виробництва - червоній, для алкогольних напоїв, крім виноробної продукції (лікеро-горілчана продукція), імпортного виробництва - фіолетовій, для алкогольних напоїв, які є виноробною продукцією, імпортного виробництва - оранжевій, для тютюнових виробів вітчизняного виробництва з фільтром та без фільтра (сигарети, цигарки) - зеленій, для тютюнових виробів вітчизняного виробництва (сигарили) - смарагдово-зеленій, для тютюновмісних виробів для електричного нагрівання (ТВЕН) за допомогою підігрівача з електронним управлінням вітчизняного виробництва - бузковій, для інших тютюнових виробів вітчизняного виробництва - помаранчевій, для тютюнових виробів імпортного виробництва з фільтром та без фільтра (сигарети, цигарки) - синій, для тютюнових виробів імпортного виробництва (сигарили) - рожево-смарагдовій, для інших тютюнових виробів імпортного виробництва - бордовій, для тютюновмісних виробів для електричного нагрівання (ТВЕН) за допомогою підігрівача з електронним управлінням імпортного виробництва - зелено-помаранчевій, для рідин, що використовуються в електронних сигаретах, вітчизняного виробництва - вохристо-зеленій, для рідин, що використовуються в електронних сигаретах, імпортного виробництва - рожево-синій кольоровій гамі. Марка для алкогольних напоїв повинна містити двомірний штрих-код швидкого реагування (далі - QR-код) та лінійний штрих-код (далі - штрих-код). На кожну марку наносяться такі реквізити:

слова УКРАЇНА, МАРКА АКЦИЗНОГО ПОДАТКУ, ТЮТЮНОВІ ВИРОБИ (для тютюнових виробів);

позначення виду марки, що складається із слів та літер алкоголь вітчизняний (лікеро-горілчана продукція) - АВ ЛГП, алкоголь вітчизняний (виноробна продукція) - АВ ВП, алкоголь імпортний (лікеро-горілчана продукція) - АІ ЛГП, алкоголь імпортний (виноробна продукція) - АІ ВП, тютюн вітчизняний (сигарети з фільтром) - ТВ ЗФ, тютюн вітчизняний (сигарети без фільтра, цигарки) - ТВ БФ, тютюн вітчизняний (сигарили) - ТВ СГ, тютюн імпортний (сигарети з фільтром) - ТІ ЗФ, тютюн імпортний (сигарети без фільтра, цигарки) - ТІ БФ, тютюн імпортний (сигарили) - ТІ СГ, тютюн вітчизняний (інші вироби) - ТВ ІНШІ, тютюн імпортний (інші вироби) - ТІ ІНШІ, тютюновмісні вироби для електричного нагрівання (ТВЕН) за допомогою підігрівача з електронним управлінням вітчизняні - ТВЕН В, тютюновмісні вироби для електричного нагрівання (ТВЕН) за допомогою підігрівача з електронним управлінням імпортні - ТВЕН І, рідина імпортна - РІ, рідина вітчизняна - РВ;

індекс регіону України (згідно з додатком), що відповідає місцезнаходженню виробника продукції, позначений двома цифрами (для маркування вітчизняної продукції), серія із чотирьох літер і шестизначний номер, два двозначних числа (місяць і рік, у якому вироблено марки для алкогольних напоїв) або двозначне та однозначне числа (рік і квартал, у якому вироблено марки для тютюнових виробів, тютюновмісних виробів для електричного нагрівання (ТВЕН) за допомогою підігрівача з електронним управлінням і рідин, що використовуються в електронних сигаретах) через скісну риску, сума акцизного податку (для алкогольних напоїв), сплаченого за одиницю продукції, з точністю до тисячного знака, крім суми акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі алкогольних напоїв, кількість штук у пачці або упаковці (для сигарет, цигарок та сигарил) (абзац 7 пункту 5 Положення №1251);

реквізити покупця марки (зазначаються на марках для алкогольних напоїв): для юридичних осіб - код згідно з ЄДРПОУ, для фізичних осіб - підприємців - код, який відображає реєстраційний номер облікової картки платника податків або серію (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідному контролюючому органу і мають відмітку в паспорті);

QR-код та штрих-код (зазначаються на марках для алкогольних напоїв).

Штрих-код містить інформацію про серію та номер марки. QR-код містить інформацію про серію та номер марки, реквізити покупця марки: для юридичних осіб - код згідно з ЄДРПОУ, для фізичних осіб - підприємців - код, який відображає реєстраційний номер облікової картки платника податків або серію (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідному контролюючому органові і мають відмітку в паспорті), та посилання на веб-ресурс для перевірки марки. QR-код також може містити інформацію про геш-послідовність.

Згідно із абзацами 1-3 пункту 20 Положення № 1251 маркування алкогольних напоїв вітчизняного виробництва, тютюнових виробів, тютюновмісних виробів для електричного нагрівання (ТВЕН) за допомогою підігрівача з електронним управлінням і рідин, що використовуються в електронних сигаретах, здійснюється виробниками зазначеної продукції. Для алкогольних напоїв вітчизняного виробництва використовуються марки із зазначенням суми акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, з точністю до тисячного знака, яка відповідає сумі, визначеній з урахуванням діючих на дату розливу продукції ставок акцизного податку, міцності продукції та місткості тари. Для алкогольних напоїв імпортного виробництва використовуються марки із зазначенням суми акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, з точністю до тисячного знака, яка відповідає сумі, визначеній з урахуванням міцності продукції, місткості тари та розміру ставок акцизного податку, діючих на момент виробництва марки.

Пунктом 20 Положення № 1251 передбачено, що маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів здійснюється виробниками зазначеної продукції.

Вважаються такими, що немарковані, алкогольні напої та тютюнові вироби у випадках, визначених пунктом 226.9 статті 226 Податкового кодексу України, а також алкогольні напої з марками, що мають такі пошкодження: пошкодження, які унеможливлюють встановлення реквізитів, передбачених абзацом сьомим пункту 5 цього Положення; наявність відкритого надриву з краю марки, розмір якого (ширина, довжина) перевищує такі значення: вертикальний надрив - 4 х 10 міліметрів; горизонтальний - 4 х 20 міліметрів; діагональний - 4 х 18 міліметрів (довжина діагонального розриву визначається як прямокутна проекція); пошкодження, внаслідок яких зменшилася довжина марки на 10 чи більше міліметрів або ширина марки - на 5 чи більше міліметрів; відсутність кута марки площею більше ніж 150 кв. міліметрів, довжина меншої сторони якого становить більше ніж 10 міліметрів.

Пунктами 21-22 Положення № 1251 для прикріплення марок використовується клей (дисперсійний, дескрин тощо), який не дає змоги зняти їх з виробів без пошкодження, у тому числі під час відкупорювання (розкривання) товару, і змивається у разі потреби в митті пляшок для повторного їх використання. Марки наклеюються на пляшку П- чи Г-подібним способом через горловину. У разі реалізації напоїв в упаковках (типу "Tetra Pak") марки наклеюються по осі упаковки на верхній площині.

Відповідно до пункту 226.11 статті 226 ПК України та пункту 24 Положення № 1251 ввезення на митну територію України, зберігання, транспортування, прийняття на комісію з метою продажу та продаж на митній території України не маркованих в установленому порядку алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, забороняються.

Згідно із пунктом 228.9 статті 228 ПК України відповідальність за недодержання порядку маркування, продажу алкогольних напоїв, тютюнових виробів і рідин, що використовуються в електронних сигаретах, несплату чи несвоєчасну сплату податку несуть виробники (замовники), імпортери, продавці таких товарів та їх посадові особи відповідно до закону.

Відповідно до частини першої статті 17 Закону № 481/95-В за порушення норм цього Закону щодо виробництва і торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, спиртом-сирцем виноградним, спиртом-сирцем плодовим, алкогольними напоями та тютюновими виробами посадові особи і громадяни притягаються до відповідальності згідно з чинним законодавством.

За змістом абзацу 20 частини 2 статті 17 № 481/95-ВР до суб`єктів господарювання (у тому числі іноземних суб`єктів господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів у разі виробництва та/або зберігання, та/або транспортування, та/або реалізації фальсифікованих алкогольних напоїв чи тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах; алкогольних напоїв чи тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку встановленого зразка або з підробленими паперовими марками акцизного податку, - 200 відсотків вартості товару (продукції), але не менше 17000 гривень.

З наведеного слідує, що склад правопорушення, за яке статтею 17 Закону № 481/95-ВР утворює факт зберігання, транспортування чи реалізації алкогольних напоїв чи тютюнових виробів без марок акцизного податку встановленого зразка або з підробленими марками акцизного податку.

Разом з цим, колегія суддів зазначає, що наявність описаних в акті перевірки фактів реалізації алкогольних напоїв з маркою акцизного податку, що дублюється, які встановлено виключно лише з посиланням на електронні копії розрахункових документів, що надходять по дротових та/або бездротових каналах зв`язку до органів ДПС, за жодних обставин не може ототожнюватися з тим, що алкогольний напій є немаркованим, адже це не відповідає ознакам, визначеним у пункті 226.9 статті 226 ПК України та пункті 20 Положення № 1251.

Отже, відсутні підстави і для застосування до позивача відповідальності за реалізацію алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка, або з підробленими марками акцизного податку, встановлену у абзаці 20 частини другої статті 17 Закону № 481/95-ВР.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що застосовуючи до позивача штрафні санкції у розмірі 17000 грн, контролюючий орган виходив із того, що при проведенні аналізу діяльності за період, що перевірявся, було встановлено, що ФОП ОСОБА_1 через зареєстровані у додатку до ліцензій електронні контрольно-касові апарати, реалізував алкогольні напої з відхиленням від вимог Положення № 1251 за торговою точкою - магазин « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: АДРЕСА_4 , фіскальний номер .

Так, згідно з електронними копіями розрахункових документів, що надходять по дротових та/або бездротових каналах зв`язку до органів ДПС, встановлено факт дубляжу марок акцизного податку:

Фіскальний номер документу 19747, найменування товару Горілка Немирофф штоф 0,7, серія та номер МАП 80723943, сума операції 167,1 грн;

Фіскальний номер документу 20533, найменування товару Горілка Козацька рада Класична 0,25, серія та номер МАП 80723943, сума операції 56,2 грн;

Фіскальний номер документу 20082, найменування товару Горілка Житня сльоза відбірна 0,5, серія та номер МАП ABFF2785, сума операції 93,3 грн;

Фіскальний номер документу 20125, найменування товару Горілка Житня сльоза відбірна 0,5, серія та номер МАП ABFF2785, сума операції 93,3 грн;

Фіскальний номер документу 20128, найменування товару Горілка Житня сльоза відбірна 0,5, серія та номер МАП ABFF2785, сума операції 93,3 грн;

Фіскальний номер документу 20140, найменування товару Горілка Житня сльоза відбірна 0,5, серія та номер МАП ABFF2785, сума операції 93,3 грн;

Фіскальний номер документу 20178, найменування товару Горілка Житня сльоза відбірна 0,5, серія та номер МАП ABFF2785, сума операції 93,3 грн;

Фіскальний номер документу 20219, найменування товару Горілка Житня сльоза відбірна 0,5, серія та номер МАП ABFF2785, сума операції 93,3 грн;

Фіскальний номер документу 20330, найменування товару Горілка Житня сльоза відбірна 0,5, серія та номер МАП ABFF2785, сума операції 93,3 грн;

Фіскальний номер документу 20345, найменування товару Горілка Житня сльоза відбірна 0,5, серія та номер МАП ABFF2785, сума операції 93,3 грн;

Фіскальний номер документу 14907, найменування товару Вино В.К. Мускат біле 0,75, серія та номер МАП ABPN180013, сума операції 62,9 грн;

Фіскальний номер документу 14995, найменування товару Вино В.К. Мускат біле 0,75, серія та номер МАП ABPN180013, сума операції 59,4 грн;

Фіскальний номер документу 17014, найменування товару Горілка Медофф 0,35, серія та номер МАП ACDCP104725 сума операції 65,1 грн;

Фіскальний номер документу 17363, найменування товару Горілка Медофф 0,35, серія та номер МАП ACDCP104725 сума операції 65,1 грн

Фіскальний номер документу 15244, найменування товару Шампанське Артемівське 0,75, серія та номер МАП ACYK012610 сума операції 112,4 грн;

Фіскальний номер документу 15385, найменування товару Шампанське Артемівське 0,75, серія та номер МАП ACYK012610 сума операції 112,4 грн;

Фіскальний номер документу 23650, найменування товару настойка Немірофф медова з перцем 0,2, серія та номер МАП ADBN173445 сума операції 41,7 грн;

Фіскальний номер документу 27978, найменування товару настойка Немірофф медова з перцем 0,2, серія та номер МАП ADBN173445 сума операції 41,3 грн;

Фіскальний номер документу 21756, найменування товару Вино біле міцне 1л серія та номер МАП ACDV830755 сума операції 56,5 грн;

Фіскальний номер документу 21888, найменування товару Горілка Хлібний дар класична, 0,37 серія та номер МАП ACDV830755 сума операції 82,6 грн;

Фіскальний номер документу 27314, найменування товару Вино 1л, серія та номер МАП ADGN950375 сума операції 52 грн;

Фіскальний номер документу 27387, найменування товару Вино 1л, серія та номер МАП ADGN950375 сума операції 57 грн;

Фіскальний номер документу 26555, найменування товару Горілка Хортиця срібна прохолодна 0,5, серія та номер МАП ADYS814927 сума операції 97,7 грн;

Фіскальний номер документу 26556, найменування товару Горілка Хортиця срібна прохолодна 0,5, серія та номер МАП ADYS814927 сума операції 97,7 грн;

Фіскальний номер документу 27051, найменування товару Вино 1 л, серія та номер МАП 344984GFDA сума операції 63,1 грн;

Фіскальний номер документу 27816, найменування товару Горілка Хортиця 0,7, серія та номер МАП 229031229 сума операції 143 грн;

Фіскальний номер документу 26389, найменування товару Горілка Житня сльоза відбірна 0,25, серія та номер МАП сума операції 47,7 грн;

Фіскальний номер документу 20083, найменування товару Горілка 0,5, серія та номер МАП МРТ сума операції 91 грн.

Отже, під час перевірки встановлено продаж позивачем алкогольних напоїв, маркованих з відхиленням від вимог Положення № 1251 (марки акцизного податку з однаковими реквізитами).

Разом з тим, колегія суддів зазначає, що механізм застосування фінансових санкцій, передбачених статтею 17 Закону, врегульовано Порядком застосування фінансових санкцій, передбачених статтею 17 Закону №481/95-ВР, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 02.06.2003 за № 790 (далі по тексту - Порядок).

Пунктом 5 вказаного Порядку передбачено, що підставами для прийняття рішення про застосування фінансових санкцій є результати проведення органом, який видав ліцензію, іншими органами виконавчої влади в межах їх компетенції перевірок суб`єкта господарювання, пов`язаної з виробництвом та обігом спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів; матеріали правоохоронних, податкових та інших органів виконавчої влади щодо недотримання суб`єктами господарювання вимог законодавчих та інших нормативно-правових актів про виробництво та обіг спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів.

Водночас, необхідною передумовою застосування до суб`єкта господарювання рішення про застосування фінансових санкцій, є наявність доказів на підтвердження порушення таким суб`єктом вимог законодавчих та інших нормативно-правових актів про виробництво та обіг спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів.

Колегія суддів зауважує, що контролюючому органу під час проведення перевірки необхідно встановити факт наявності у суб`єкта господарювання у продажу алкогольних напоїв, факт відсутності марок акцизного податку встановленого зразка на даному алкогольному напої (алкогольні напої та тютюнові вироби, марковані з відхиленням від вимог положення, затвердженого Кабінетом Міністрів України, відповідно до якого здійснюються виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів, та/або марками, що не видавалися безпосередньо виробнику або імпортеру зазначеної продукції; вироблені в Україні алкогольні напої з марками акцизного податку, на яких зазначення суми акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, не відповідає сумі, визначеній з урахуванням чинних на дату розливу продукції ставок акцизного податку, міцності продукції та місткості тари; алкогольні напої іноземного виробництва з марками акцизного податку, на яких зазначена сума акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, не відповідає сумі, визначеній з урахуванням міцності продукції, місткості тари та розміру ставок акцизного податку, діючих на момент виробництва марки) або наявність на алкогольному напої підробленої марки акцизного податку, здійснити купівлю алкогольного напою, отримати розрахунковий документ, здійснення фото та/або відеофіксації даних обставин, отримати пояснення від продавця та суб`єкта господарювання.

В якості доказів продажу позивачем алкогольних напоїв, маркованих з відхиленням від вимог Положення №1251, відповідач посилається на відомості з електронних копій фіскальних чеків РРО, які наявні в інформаційних базах ДПС України, а саме реалізацію алкогольної продукції з марками акцизного податку з однаковими реквізитами.

Разом з цим, відповідачем до матеріалів справи не долучено копій фіскальних чеків із СОД РРО, або витягу із СОД РРО, які стали підставою для висновку про порушення позивачем приписів Положення № 1251. Як слушно зауважив позивач, окрім наведених в Акті перевірки таблиць, контролюючий орган не надав ані до суду першої ані до суду апеляційної інстанцій доказів на підтвердження реалізації алкогольної продукції з марками акцизного податку, які не відповідають вимогам Положення № 1251.

Колегія суддів зауважує, що лише факт реалізації алкогольних напоїв з однаковими (задвоєними) реквізитами марок акцизного податку дозволяє вважати, що у облікових даних РРО торговельної точки відбулося задвоєння (дубляж) даних марок акцизного податк або здійснена реалізація алкогольних напоїв декілька разів з однією і тією ж маркою акцизного податку.

Виявлення факту дубляжу (задвоєння) реквізитів марок акцизного податку може слугувати підставою для проведення перевірки позивача з боку відповідача. Але в подальшому задля доведення факту підробки необхідно проводити дослідження самих марок.

У свою чергу відповідачем не надано доказів контрольної закупівлі підакцизних товарів, вилучення правоохоронними органами чи контролюючим органом товарів з марками, чи то проведення експертиз марок акцизного податку для встановлення факту реалізації продукції, яка є не маркованою або з підробленими марками акцизного податку у розумінні статті 226 ПК України.

Слід зауважити, державні органи, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків разом з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватись відповідних правил та процедур, установлених, у тому числі, нормами матеріального та процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їхнього порушення, уникати або відтермінувати виконання своїх обов`язків.

В силу частини 2 статті 2 КАС України будь-які рішення чи дії суб`єкта владних повноважень мають бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, містити конкретні об`єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено, а суд у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, перевіряє чи прийнято такі рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Всупереч наведеному, ГУ ДПС у Полтавській області не дотримався вимог частини другої статті 2 КАС України та не довів обґрунтованість винесеного податкового повідомлення-рішення та наявності в діях позивача податкового правопорушення, у зв`язку із чим, колегія суддів дійшла висновку, що ГУ ДПС у Полтавській області при прийнятті податкового повідомлення-рішення від 08.07.2024 № 5 діяло необґрунтовано, без урахування всіх обставин, що мали значення для прийняття такого рішення, не на підставі та не у спосіб, що передбачені ПК України, без дотримання вимог частини 2 статті 2 КАС України, а тому наявні підстави для визнання його протиправним та скасування, що зумовлює задоволення вимог апеляційної скарги позивача.

Ухвалюючи судове рішення, колегія суддів керується ст. 322 КАС України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини (рішення Серявін та інші проти України) та Висновком №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п.41) щодо якості судових рішень.

Як зазначено в пункті 58 рішення Європейського суду з прав людини у справі Серявін та інші проти України суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору у справі, колегія суддів дійшла висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи сторін, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття судового рішення.

Згідно зі статтею 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

За приписами пункту другого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

В силу вимог пункту 4 частини 1 статті 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

З огляду на вищевикладене та те, що суд першої інстанції не у повному обсязі встановив всі фактичні обставини по справі та неправильно застосував норми матеріального права, колегія суддів дійшла висновку, що рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 14.02.2025 по справі № 440/9900/24 підлягає скасуванню з прийняттям постанови про задоволення позовних вимог.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно з частиною 6 статті 139 КАС України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо) (частина 7 статті 139 КАС України).

Водночас, відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду на рівні 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У свою чергу, вказаною нормою передбачено, що розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання фізичною особою позову майнового характеру, складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2024 року - 3028,00 грн.

Таким чином, враховуючи ціну позову 17000 грн, розмір судового збору, який підлягав сплаті за подання даного позову, становив 1211,20 грн., а відтак, розмір судового збору, який підлягав сплаті позивачем за подання апеляційної скарги становив 1816,80 грн.

Згідно з наявною в матеріалах справи платіжною інструкцією від 28.08.2024 № 559 ФОП ОСОБА_1 сплачено судовий збір за подання адміністративного позову в розмірі 1211,20 грн та сплачено судовий збір згідно з платіжною інструкцією від 07.03.2025 № 22 за подання апеляційної скарги в розмірі 3633 грн.

Колегія суддів роз`яснює позивачу, що у відповідності до статті 7 Закону України «Про судовий збір» позивач не позбавлений права подання до суду окремого клопотання про повернення судового збору, надмірно сплаченого за подання апеляційної скарги в розмірі 1816,20 грн.

Таким чином, оскільки суд апеляційної інстанції за результатами розгляду даної справи дійшов висновку про задоволення апеляційної скарги ФОП Ко та скасування рішення суду першої інстанції, з прийняттям постанови про задоволення позову, керуючись ст. 139 КАС України слід стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів судові витрати по сплаті судового збору за подання позову та апеляційної скарги в загальному розмірі 3028 грн (1211,20+1816,80).

Керуючись ч. 4 ст. 229, ч. 4 ст. 241, ст. ст. 243, 250, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 327 - 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 - задовольнити.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 14.02.2025 по справі № 440/9900/24 - скасувати.

Прийняти постанову, якою позовні вимоги Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Полтавські області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 5 від 08.07.2024 року, про застосування до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 штрафних (фінансових) санкцій на суму 17000,00 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області (36000, м. Полтава, вул. Європейська, буд. 4, ) на користь Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 сплачений судовий збір у загальному розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) грн.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя Т.С. Перцова
Судді Я.М. Макаренко С.П. Жигилій