Справа № 400/5587/24
Суддя: Крусян А.В.
Дата ухвалення: 2025-06-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

02 червня 2025 р.м. ОдесаСправа № 400/5587/24

Суддя П`ятого апеляційного адміністративного суду Крусян А.В., розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою військової частини НОМЕР_1 на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 21 лютого 2025 р. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 21.02.2025р. задоволено позов.

На зазначене рішення суду військова частина НОМЕР_1 подала апеляційну скаргу з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Так, апелянт посилається на те що, у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України з 24.02.2022р. в Україні введено воєнний стан, дію якого наразі продовжено до 06.08.2025р. включно, у зв`язку з чим військова частина НОМЕР_1 з поважних причин порушила строк подачі апеляційної скарги.

Разом з тим, відповідно до ст. 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства в умовах воєнного стану забороняється, введення воєнного стану не впливає на процес здійснення судочинства. Сам факт існування певних обмежень, пов`язаних із введенням воєнного стану, не може вважатися поважною причиною пропуску строку звернення до суду, якщо такі обмеження об`єктивно не перешкоджали реалізувати своє право на звернення до суду у строки встановлені процесуальним законодавством України.

Також, як вбачається з матеріалів справи, повний текст оскаржуваного рішення військова частина НОМЕР_1 отримала 21.02.2025р., що підтверджується довідкою про доставку електронного листа, тобто останній день подання апеляційної скарги є 26.03.2025р., проте апеляційна скарга подана 01.05.2025р.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 298 КАС України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 295 КАС України, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених ч. 2 ст. 299 цього Кодексу.

Згідно з п.4 ч.1 ст.299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Дослідивши причини, на які посилається апелянт щодо підстав пропущення строку звернення до суду, суд вважає за необхідне зобов`язати апелянта надати суду інші поважні причини пропуску строку звернення до апеляційного суду.

Також, разом із апеляційною скаргою до суду надійшло клопотання військової частини НОМЕР_1 про відстрочення сплати судового збору, посилаючись на повну відсутність фінансування на виплату судового збору.

Згідно ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Частиною 2 ст.8 Закону України "Про судовий збір" суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Частиною 1 ст. 8 Закону України Про судовий збір встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Що стосується суб`єктів владних повноважень, які фінансується з Державного бюджету України, слід зазначити, що в частині видатків на оплату судового збору держава повинна створити належні фінансові можливості і заздалегідь передбачити відповідні кошти на вказані цілі у кошторисах установ.

Наведене кореспондується з пунктами 44, 45 Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2002 року №228, за змістом яких штатні розписи бюджетних установ затверджуються в установленому порядку у місячний строк з початку року. До затвердження в установленому порядку кошторисів використання бюджетних коштів підставою для здійснення видатків бюджету є проекти зазначених кошторисів (з довідками про зміни до них у разі їх внесення), засвідчені підписами керівника установи та керівника її фінансового підрозділу або бухгалтерської служби. У разі коли бюджетний розпис на наступний рік не затверджено в установлений законодавством термін, в обов`язковому порядку складається тимчасовий розпис бюджету на відповідний період. Бюджетні установи складають на цей період тимчасові індивідуальні кошториси (з довідками про зміни до них у разі їх внесення), а під час складання кошторисів на наступний рік враховуються обсяги здійснених видатків.

Отже, відсутність затвердженого кошторису суб`єктів владних повноважень й відповідного бюджетного фінансування щодо видатків на оплату судового збору унеможливлюють звільнення чи відстрочення сплати судового збору.

З матеріалів справи вбачається, що апелянтом не надано доказів, що були б підставою для відстрочення сплати судового збору, тому клопотання про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Отже, відповідно до ч. 5 ст. 296 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Проте, апеляційна скарга не відповідає вимогам ч. 5 ст. 296 КАС України, оскільки апелянтом не надано до апеляційної скарги документ, що підтверджує сплату судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду.

Законом України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з Законом України "Про судовий збір" за подання апеляційної скарги на рішення суду судовий збір сплачується в 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, відповідно до Закону України "Про судовий збір" судовий збір у розмірі 1453,44грн. за подачу апеляційної скарги до П`ятого апеляційного адміністративного суду повинно бути перераховано або внесено на рахунок: банк Казначейство України (ЕАП), код банку 899998, за кодом класифікації доходів бюджету 22030101 "Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050)", відомча ознака "81" (Апеляційні адміністративні суди): на рахунок UA1015758, отримувач - ГУК в Одеській області /Приморський р-н/22030101, код за ЄДРПОУ отримувача - 37607526.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 298 КАС України, до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються правила ст. 169 цього Кодексу.

Таким чином, апеляційна скарга відповідно до ст. 169 КАС України має бути залишена без руху, з наданням строку для усунення недоліків - подання документу, що підтверджує сплату судового збору, подання клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших поважних причин пропуску такого строку.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 169, 296, 298, 299 КАС України, суддя -

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні клопотання військової частини НОМЕР_1 про відстрочення сплати судового збору.

Відмовити у задоволенні клопотання військової частини НОМЕР_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Апеляційну скаргу військової частини НОМЕР_1 залишити без руху.

Для усунення недоліків поданої апеляційної скарги надати апелянту 10-денний строк з моменту отримання даної ухвали.

Роз`яснити апелянту, що у разі неусунення зазначених недоліків апеляційної скарги, відповідно до ст.ст. 298,299 КАС України, протягом п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків апеляційна скарга буде повернута скаржнику або буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Крусян