Справа № 520/64/25
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2025-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2025 р.Справа № 520/64/25
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Перцової Т.С.,

Суддів: Жигилія С.П. , Макаренко Я.М. ,

за участю секретаря судового засідання Афанасьєвої К.Р.,

представників сторін: позивача - Барбашина С.В., другого відповідача - Крючкова І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 19.02.2025, головуючий суддя І інстанції: Сагайдак В.В., м. Харків, повний текст складено 19.02.25 року по справі № 520/64/25

за позовом ОСОБА_1

до Голови Харківської обласної ради Єгорова-Луценко Тетяни Петрівни , Харківської обласної ради

про визнання протиправним та нечинним розпорядження,

ВСТАНОВИВ

ОСОБА_1 (далі по тексту ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Голови Харківської обласної ради Єгорової-Луценко Тетяни Петрівни (далі по тексту Голова ХОР, перший відповідач), Харківської обласної ради (далі по тексту ХОР, другий відповідач), в якому просив суд:

- визнати протиправним та нечинним розпорядження № 149 від 15.12.2023 року про застосування онлайн-сервісу та встановлення порядку застосування програмного забезпечення онлайн-сервісу NU Webex Meetings і електронного голосування «Голос» під час проведення заходів обласної ради (пленарних засідань сесій, засідань постійних комісій, засідань конкурсних комітетів, нарад, семінарів, тощо) у режимі відеоконференції;

- стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Харківської обласної ради судові витрати у розмірі сплаченого судового збору.

В обґрунтування позовних вимог послався на протиправність розпорядження голови Харківської обласної ради № 149 від 15.12.2023 про застосування онлайн сервісу та встановлення порядку застосування програмного забезпечення онлайн-сервісу NU Webex Meetings і електронного голосування «Голос» під час проведення заходів обласної ради (пленарних засідань сесій, засідань постійних комісій, засідань конкурсних комітетів, нарад, семінарів, тощо) у режимі відеоконференції (далі по тексту Розпорядження № 149 від 15.12.2023), оскільки внаслідок проведення засідань у передбачений спірним рішенням спосіб, позивач, як депутат обласної ради, позбавлений можливості у повній мірі здійснювати свої повноваження та виконувати обов`язки депутата, захищати інтереси виборців та територіальних громад Харківської області (так, 27.06.2024 на черговій XXIV сесії обласної ради VІІІ скликання, під час проведення пленарного засідання постійної комісії, депутату Харківської обласної ради ОСОБА_1 перешкоджали повноцінно виконувати обов`язки депутата, зокрема, йому не було забезпечено можливість виступу і репліки, запитань доповідачу та співдоповідачу), чим порушено права та легітимні очікування ОСОБА_1 щодо дотримання органами публічної влади приписів актів законодавства та своїх обіцянок, так як норми Закону України «Про місцеве самоврядування» від 21 травня 1997 року № 280/97-ВР (далі по тексту Закон № 280/97-ВР) не наділяють голову обласної ради повноваженнями одноособово встановлювати порядок проведення пленарних засідань сесій, засідань постійних комісій ради у сесійний та міжсесійний період.

Звернув увагу на те, що Розпорядження № 149 від 15.12.2023 встановлює загальні правила регулювання відносин, розраховане на довгострокове та неодноразове використання, вміщує приписи та створює обов`язки, а тому є нормативно-правовим актом локального рівня, під час його прийняття необхідним є дотримання принципу правової процедури, яка встановлює чітку послідовність дій прийняття такого рішення із зазначенням способів та методів її здійснення, підстав, порядку, форми, що протиправно не було дотримано головою ХОР.

Крім того, використання онлайн-сервісу NU Webex Meetings і електронного голосування «Голос» викликає підозри про те, що певні процедурні, процесуальні та правові норми законодавства будуть застосовані головою ХОР у передбачуваному порядку. Так, в порушення вимог Регламенту Харківської обласної ради VІІІ скликання, затвердженого рішенням ІV сесії VIII скликання від 11.03.2021 № 50-VIII (далі по тексту Регламент), користуючись фізичною відсутністю депутатів у сесійній залі, відповідачі штучно обмежували права позивача на виступ шляхом ігнорування його записів на виступ, а також вмикали/вимикали мікрофон.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 19.02.2025и по справі № 520/64/25 адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Голови Харківської обласної ради Єгорової-Луценко Тетяни Петрівни (вул. Сумська, буд. 64, м. Харків,61002), Харківської обласної ради (вул. Сумська, 64,м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61002, ) про визнання протиправним та нечинним розпорядження - залишено без задоволення.

Позивач, не погодившись з вказаним рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на незаконність, необґрунтованість, неповне з`ясування судом першої інстанції обставин у справі, просив суд апеляційної інстанції скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 19 лютого 2025 року у справі № 520/64/25 та ухвалити постанову, якою повністю задовольнити позов ОСОБА_1 про визнання протиправним та нечинним Розпорядження № 149 від 15.12.2023 про застосування онлайн-сервісу NU Webex Meetings і електронного голосування «Голос» під час проведення заходів обласної ради (пленарних засідань сесій, засідань постійних комісій, засідань конкурсних комітетів, нарад, семінарів, тощо) у режимі відеоконференції; стягнути з відповідачів на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати.

Апеляційна скарга мотивована твердженнями про порушення судом першої інстанції під час ухвалення судового рішення норм процесуального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, які суд першої інстанції вважав встановленими, неправильне застосування норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення спору, а тому наявні підстави для скасування такого рішення.

Наполягав, що судом першої інстанції при прийнятті рішення не надано належної оцінки відповідності спірного рішення нормативно-правовим актам вищої юридичної сили, зокрема, пункту 11-1 V "Прикінцевих та перехідних положень" Закону № 280/97-ВР, Регламенту та Положенню про постійні комісії Харківської обласної ради, затвердженого рішенням обласної ради від 24 грудня 2020 року № 37-VІІІ, а саме, відсутності у голови обласної ради повноважень на одноособове затвердження порядку проведення пленарних засідань, засідань постійних депутатських комісій, способів голосування, порядку підрахунку голосів, способів ідентифікації депутатів, систем електронного голосування та інше.

На переконання позивача, висновок суду першої інстанції про те, що оскаржуване Розпорядження № 149 від 15.12.2023 має повідомний характер та є звичайною інструкцією користувача онлайн-сервісу, жодного порядку у вигляді нормативно закріпленої упорядкованої послідовності не містить, а лише ознайомлює з можливостями онлайн-сервісу є таким, що не відповідає дійсності, оскільки таке розпорядження є нормативно-правовим актом, який встановлює чіткий перелік дій, виконання яких є обов`язковим.

Разом з цим, відповідачами при прийнятті Розпорядження № 149 від 15.12.2023 не було дотримано правову процедуру для прийняття такого виду нормативно-правового акту.

Стверджував, що чинним законодавством України не передбачено можливість застосування онлайн сервісу та встановлення порядку використання програмного забезпечення онлайн сервісу NU Webex Meetings у роботі обласної ради, що свідчить про його невідповідність вимогам закону та наявність підстав для скасування.

З огляду на те, що після прийняття спірного розпорядження договір між відповідачами та надавачем хмарних послуг не укладався, документи, які підтверджують внесення надавача послуг до переліку надавачів хмарних послуг, закупівлю хмарних послуг, не надавалися, що суперечить Закону України "Про хмарні послуги" від 17 лютого 2022 року № 2075-IX (далі по тексту - Закон № 2075-IX), використання Webex Meetings, яка є хмарною послугою веб-конференцій та відеоконференцій Cisco та дозволяє глобальним та віртуальним групам спільно працювати на мобільних пристроях та заснованих на стандартних відеосистемах у режимі реального часу, є незаконним.

Беручи до уваги, що ОСОБА_1 входить до складу Харківської обласної ради та є її рівноправним членом, апелянт наголошував, що Розпорядження № 149 від 15.12.2023 мало негативні наслідки особисто для нього, зокрема, він вимушений користуватись непередбаченими законодавством та Регламентом системами електронного голосування, приймати участь у протиправних онлайн сесіях та засіданнях постійних комісій, у зв`язку із чим підривається довіра виборців, наноситься шкода його репутації та виникає загроза розпуску обласної ради.

Додатково звернув увагу, що судом першої інстанції допущено порушення норм процесуального законодавства, зокрема, розгляд справи здійснено в порядку спрощеного позовного провадження, у той час, як розгляд справи про оскарження нормативно-правових актів, у розумінні КАС України, в обов`язковому порядку відбувається за участі сторін.

Звернув увагу, що єдиним законодавчим актом, яким передбачено та дозволено проведення сесій пленарних засідань та засідань постійних комісій органів місцевого самоврядування в режимі відеоконференції є пункт 11-1 Прикінцевих та перехідних положень Закону № 280/97-ВР, яким передбачено, що виключно в період дії карантину, з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби, пленарні засідання місцевих рад, постійних депутатських комісій, можуть проводитись в режимі відеоконференції, а відтак, з 27.06.2023 (дата відміни карантину на території України), проведення відповідачами дистанційних засідань сесій та засідань постійних комісій є незаконним.

Другий відповідач, у надісланому до суду апеляційної інстанції відзиві на апеляційну скаргу заперечував проти доводів, викладених у ній, просив рішення суду першої інстанції залишити без змін, як законне та обґрунтоване.

Вважав безпідставними доводи ОСОБА_1 з приводу вимушеної участі в непередбачуваних законом онлайн сесіях та засіданнях постійних комісій з огляду на те, що 09.05.2022 сам же позивач голосував «ЗА» прийняття відповідних змін до Регламенту, які наразі і оскаржує. Наведена обставина, на думку другого відповідача, не тільки демонструє абсурдність позиції позивача, але й підриває довіру до будь-яких тверджень, якими останній обґрунтовує свою позицію.

Звернув увагу, що спірним рішенням голова обласної ради не встановлювала будь-яких порядків проведення пленарних засідань, сесій, засідань постійних комісій ради, що спростовує доводи про зворотне.

Враховуючи, що Кабінетом Міністрів України не було прийнято відповідних нормативно-правових актів, якими б встановлювався порядок виконання вимог Закону № 2075-IX, покликання ОСОБА_1 на порушення відповідачами положень останнього вважає таким, що підлягає відхиленню.

Щодо тверджень позивача про протиправне визначення Розпорядженням № 149 від 15.12.2023 способів голосування (лише «за») пояснив, що останні є хибними, так як за змістом статті 13 Регламенту «види та способи голосування при прийнятті рішень ради» не передбачено вичерпного переліку способів та результатів голосування. Так при прийнятті будь-якого рішення депутат за допомогою електронної картки може проголосувати наступним чином : «за», «проти», «утримався».

Обґрунтовуючи наявність у голови ХОР повноважень одноособово приймати рішення про визначення способу проведення пленарних засідань та способів голосування, послався на статтю 75 Регламенту, відповідно до якої голова обласної ради повинна організувати їх проведення у такий спосіб, щоб забезпечити безпечну участь депутатів в пленарних засіданнях сесій ради, зокрема, у період дії воєнного стану в режимі відеоконференції.

Саме, з метою виконання вказаного обов`язку голова ХОР і видала організаційне по своїй суті Розпорядження № 149 від 15.12.2023, яким обрала програмні продукти та надала інструкції щодо їх використання.

У наданому до суду апеляційної інстанції клопотанні від 01.05.2025 позивач просив долучити до матеріалів справи скріншот депутатського чату з месенджеру Watsapp, в якому надійшло запрошення прийняти участь 05.05.2025 о 15 год 00 хв у безпечному просторі ХНАТОБу LOFT STAGE у перегляді фільму, що в свою чергу, підтверджує доводи ОСОБА_1 про можливість організації проведення сесій офлайн у безпечному місці м. Харкова, у разі наявності для цього бажання з боку керівництва обласної ради.

Другим відповідачем долучено додаткові пояснення від 06.05.2025, в яких останній вказував, що питання законності проведення сесій обласної ради в режимі відеоконференції в період дії режиму воєнного стану є предметом розгляду іншої судової справи - № 520//5399/25 (позивач ОСОБА_1 ), а тому дослідження такого питання в межах цієї справи, є виходом за межі позовних вимог, що є неприпустимим.

Вважав помилковим твердження позивача про те, що колегіальні засідання органів місцевого самоврядування можуть проводитись в режимі відеоконференції лише в період дії карантину, дія якого скасована 30.06.2023, оскільки право обласної ради проводити колегіальні засідання в режимі відеоконференції не обмежено періодом карантину та ґрунтується на приписах пункту 15 статті 46 Закону № 280/97-ВР, згідно з яким місцеві ради вправі самостійно приймати рішення з процедурних питань та визначати порядок роботи сесії в своїх регламентах. При цьому, визначення режиму проведення колегіальних засідань, будь-яких відеоконференцій чи за фізичної присутності учасників засідань є питанням внутрішніх процедур і порядків місцевих рад.

Повідомив, що через систематичні обстріли міста, проведення колегіальних засідань обласної ради в режимі відеоконференції стало єдиною можливістю забезпечити роботу Харківської обласної ради, її органів та створити безпекові умови роботи учасників засідань, серед яких не тільки депутати ради, а й співробітники виконавчого апарату. Забезпечення стабільної роботи обласної ради набуває особливого значення в період дії правового режиму воєнного стану, оскільки місцеве самоврядування внесено до переліку секторів критичної інфраструктури.

Позивач також надав додаткові пояснення від 08.05.2025, в яких вкотре зазначив, що голова ХОР вийшла за межі своїх повноважень, така як жодної норми законодавства, яка б дозволяла винести Розпорядження № 149 від 15.12.2023, не існує, а на обговорення обласної ради таке питання не виносилось.

В додаткових поясненнях від 13.05.2025 другий відповідач прохав долучити до матеріалів справи, зокрема, підсумки голосування по першому питанню порядку денного пленарного засідання сесії обласної ради від 11.03.2021, згідно з якими ОСОБА_1 проголосував «ЗА» надання повноважень голові обласної ради, передбачених частиною 1 статті 76 Регламенту.

В судовому засіданні представник позивача підтримав вимоги апеляційної скарги з підстав та мотивів, викладених в скарзі та у додаткових поясненнях.

Представник другого відповідача в судовому засіданні підтримав вимоги додаткових пояснень з огляду на наведене у них обґрунтування, у задоволенні апеляційної скарги просив відмовити.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено, що головою Харківської обласної ради 15 грудня 2023 року прийнято Розпорядження № 149 «Про застосування онлайн-сервісу та електронно-інформаційного ресурсу у роботі Харківської обласної ради».

Вказане розпорядження передбачає застосування програмної продукції NU Webex Meetings Meetings та/або електронно-інформаційного ресурсу Системи електронного голосування «Голос» під час проведення заходів обласної ради (пленарних засідань сесій, засідань постійних комісій у сесійний та міжсесійний періоди, засідань конкурсних комітетів, нарад, семінарів тощо) у режимі відеоконференції та затвердження Порядку застосування програмного забезпечення онлайн-сервісу NU Webex Meetings Meetings під час проведення заходів обласної ради (пленарних засідань сесій, засідань постійних комісій у сесійний та міжсесійний періоди, засідань конкурсних комітетів, нарад, семінарів тощо) у режимі відеоконференції і Порядку застосування електронно-інформаційного ресурсу Системи електронного голосування «Голос» під час проведення заходів обласної ради (пленарних засідань сесій, засідань постійних комісій, засідань конкурсних комітетів, нарад, семінарів тощо) у режимі відеоконференції.

Необхідність прийняття вказаного розпорядження мотивована посиланням на Указ Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні», Регламент Харківської обласної ради VIII скликання, затверджений рішенням обласної ради від 11 березня 2021 року № 50-VIII (зі змінами), статті 55, 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», розпорядження голови обласної ради від 27 грудня 2022 року № 123 (зі змінами) та мету належної організації та проведення заходів обласної ради (пленарних засідань сесій, засідань постійних комісій, засідань конкурсних комітетів, нарад, семінарів тощо) у режимі відеоконференції.

Вважаючи, що вказане розпорядження прийнято головою Харківської обласної ради з перевищенням наданих їй законом повноважень, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив із їх безпідставності, оскільки Розпорядження №149 від 15.12.2023 не має ознак нормативно-правового акту, як на тому наполягає позивач, а Порядки Webex та Голос не встановлюють нові та не змінюють існуючи в Регламенті процедури, а є звичайними інструкціями користувача онлайн-сервісу, та жодної нормативно закріпленої упорядкованої послідовності дій вони не містять, не встановлюють нові та не змінюють існуючі в Регламенті процедури, а тому прийняття спірного рішення не потребувало дотримання порядку, встановленого для ухвалення нормативно-правового акту.

Крім того, видаючи спірне Розпорядження, голова обласної ради діяла на виконання покладених на неї законодавством обов`язків із забезпечення проведення колегіальних засідань Харківської обласної ради в режимі відеоконференції, організації надання депутатам, у тому числі позивачу, допомоги у здійсненні своїх повноважень, зокрема в обговоренні та голосуванні в засіданнях, що проводяться в режимі відеоконференції, забезпечення підготовки сесій ради і питань, що вносяться на її розгляд, організації розгляду таких питань, створенні рівних можливостей депутатам ради в обговоренні питань порядків денних в колегіальних засіданнях обласної ради та її органів, які проводяться в режимі відеоконференції, як то передбачено приписами Регламенту та Положення.

Суд вважав прийнятними твердження другого відповідача, які викладені у відзиві з приводу того, що через систематичні обстріли міста, проведення колегіальних засідань обласної ради в режимі відеоконференції стало єдиною можливістю забезпечити роботу Харківської обласної ради, її органів та створити безпечні умови роботи учасників засідань.

За висновком суду, забезпечення стабільної роботи обласної ради набуває особливого значення в період дії правового режиму воєнного стану, оскільки місцеве самоврядування внесено до переліку секторів критичної інфраструктури (п. 24 постанови КМУ від 09.10.2020 № 1109). Судом зазначено, що з огляду на приписи Конституції України, згідно якої зазначено, людина, її життя і здоров`я і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю, проведення сесій обласної ради в режимі відеоконференції, при якому створюються необхідні безпекові умови учасників засідань, є правомірним.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

Колегією суддів встановлено, що спірні правовідносини виникли між сторонами внаслідок прийняття головою ХОР Розпорядження №149 від 15.12.2023, яке позивач вважає нормативно-правовим актом, що порушує його права депутата ХОР на участь в пленарних засіданнях за фізичної присутності.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За визначенням, наведеним у пункті 18 частини 1 статті 4 КАС України нормативно-правовий акт - це акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування.

Індивідуальний акт - це акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк (пункт 19 частини 1 статті 4 КАС України).

За владно-регулятивною природою всі юридичні акти поділяються на правотворчі, правотлумачні (правоінтерпретаційні) та правозастосовні. Нормативно-правові акти належать до правотворчих, а індивідуальні - до правозастосовних.

У вітчизняній теорії права загальновизнано, що нормативно-правовий акт - це письмовий документ компетентного органу держави, уповноваженого нею органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта, в якому закріплено забезпечуване нею формально обов`язкове правило поведінки загального характеру. Такий акт приймається як шляхом безпосереднього волевиявлення народу, так і уповноваженим на це суб`єктом за встановленою процедурою, розрахований на невизначене коло осіб і на багаторазове застосування.

Натомість, індивідуально-правові акти, як результати правозастосування, адресовані конкретним особам, тобто є формально обов`язковими для персоніфікованих (чітко визначених) суб`єктів; вміщують індивідуальні приписи, в яких зафіксовані суб`єктивні права та/чи обов`язки адресатів цих актів; розраховані на врегулювання лише конкретної життєвої ситуації, а тому їх юридична чинність (формальна обов`язковість) вичерпується одноразовою реалізацією. Крім того, такі акти не можуть мати зворотної дії в часі, а свій зовнішній прояв можуть отримувати не лише у письмовій (документальній), але й в усній (вербальній) або ж фізично-діяльнісній (конклюдентній) формах.

З огляду на вказане нормативно-правовий акт містить загальнообов`язкові правила поведінки (норми права), тоді як акт застосування норм права (індивідуальний акт) - індивідуально-конкретні приписи, що є результатом застосування норм права; вимоги нормативно-правового акта стосуються всіх суб`єктів, які опиняються у нормативно регламентованій ситуації, а акт застосування норм права адресується конкретним суб`єктам і створює права та/чи обов`язки лише для цих суб`єктів; нормативно-правовий акт регулює певний вид суспільних відносин, а акт застосування норм права - конкретну життєву ситуацію; нормативно-правовий акт діє впродовж тривалого часу та не вичерпує дію фактами його застосування, тоді як дія акта застосування норм права закінчується у зв`язку з припиненням існування конкретних правовідносин.

Колегія суддів зазначає, що Розпорядження № 149 від 15.12.2023 не є нормативно-правовим актом, оскільки хоча і прийнято суб`єктом владних повноважень головою ХОР на виконання владних управлінських функцій забезпечення організації проведення сесії обласної ради, однак, має рекомендаційний характер, не встановлює, не змінює, не припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, а лише визначає один із допустимих способів проведення заходів обласної ради (пленарних засідань сесій, засідань постійних комісій у сесійний та міжсесійний періоди, засідань конкурсних комітетів, нарад, семінарів тощо) для депутатів ХОР.

Отже, доводи апелянта про відповідність Розпорядження № 149 від 15.12.2023 ознакам нормативно-правового акту є хибними та такими, що спростовані під час апеляційного перегляду справи.

Згідно з частиною 1, частиною 5 статті 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Відповідно до частини 4 статті 12 КАС України виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує: для юридичних осіб - п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для фізичних осіб та фізичних осіб - підприємців - вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років";

6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 10 частини 6 статті 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що оскаржуване рішення від 19.02.2025 по справі № 520/64/25 прийнято у порядку спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, що відповідає положенням статті 12 КАС України, оскільки судовий розгляд позову про оскарження правомірності прийняття Розпорядження № 149 від 15.12.2023 не потребує загального позовного провадження.

Колегія суддів зауважує, що вказуючи на порушення відповідачами правової процедури прийняття Розпорядження № 149 від 15.12.2023, позивач окрім неможливості прийняття такого рішення одноособово головою ХОР, інших доводів не наводить.

Надаючи оцінку правомірності прийняття Розпорядження № 149 від 15.12.2023 одноособово головою ХОР, колегія суддів виходить з такого.

Колегією суддів встановлено, що в якості нормативної підстави для прийняття Розпорядження № 149 від 15.12.2023 голова ХОР зазначила статті 55, 59 Закону № 280/97-ВР з посиланням на Регламент та введення Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» воєнного стану, а фактичної - належну організацію та проведення заходів обласної ради (пленарних засідань сесій, засідань постійних комісій, засідань конкурсних комітетів, нарад, семінарів тощо) у режимі відеоконференції.

Статтею 144 Конституції України визначено, що місцеве самоврядування є правом територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища та міста - самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

Місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи.

Система та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування визначені в Законі № 280/97-ВР.

Відповідно до статті 2 Закону № 280/97-ВР місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.

За змістом статті 4 Закону № 280/97-ВР місцеве самоврядування в Україні здійснюється на принципах: народовладдя, законності, гласності, колегіальності, поєднання місцевих і державних інтересів, виборності, правової, організаційної та матеріально-фінансової самостійності в межах повноважень, визначених цим та іншими законами, підзвітності та відповідальності перед територіальними громадами їх органів та посадових осіб, державної підтримки та гарантії місцевого самоврядування, судового захисту прав місцевого самоврядування.

Частиною другою статті 10 Закону № 280/97-ВР передбачено, що обласні та районні ради є органами місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст, у межах повноважень, визначених Конституцією України, цим та іншими законами, а також повноважень, переданих їм сільськими, селищними, міськими радами.

Відповідно до статті 46 Закону № 280/97-ВР сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.

Перша сесія новообраної сільської, селищної, міської ради скликається відповідною територіальною виборчою комісією не пізніш як через два тижні після реєстрації новообраних депутатів ради в кількості, яка забезпечує повноважність складу ради відповідно до статті 45 цього Закону. Перше пленарне засідання першої сесії відкриває голова зазначеної територіальної виборчої комісії, який інформує раду про підсумки виборів депутатів, а також про підсумки виборів відповідно сільського, селищного, міського голови. З моменту визнання повноважень депутатів ради нового скликання та новообраного сільського, селищного, міського голови відповідно до статті 42 цього Закону головує на пленарних засіданнях ради першої сесії новообраний голова.

У разі якщо на час проведення першої сесії відповідний сільський, селищний, міський голова не зареєстрований відповідно до закону про місцеві вибори, про що на сесії ради інформує голова територіальної виборчої комісії, рада обирає тимчасову президію з числа депутатів ради в кількості трьох - п`яти осіб. Члени тимчасової президії почергово головують на пленарних засіданнях ради до обрання секретаря ради. З часу обрання секретаря ради він головує на пленарних засіданнях ради.

Першу сесію новообраної районної у місті, районної, обласної ради скликає відповідна територіальна виборча комісія не пізніш як через два тижні після реєстрації новообраних депутатів ради у кількості, яка забезпечує повноважність складу ради відповідно до статті 45 цього Закону. Перше пленарне засідання першої сесії відкриває голова зазначеної територіальної виборчої комісії, який інформує раду про підсумки виборів депутатів. З моменту визнання повноважень депутатів ради нового скликання рада обирає тимчасову президію з числа депутатів ради в кількості не більше п`яти осіб - представників партій (блоків), які набрали найбільшу кількість голосів на виборах. Члени тимчасової президії почергово головують на пленарних засіданнях ради до обрання голови ради. З часу обрання голови ради він веде пленарні засідання ради відповідно до вимог цього Закону та регламенту ради.

Наступні сесії ради скликаються: сільської, селищної, міської - відповідно сільським, селищним, міським головою; районної у місті, районної, обласної - головою відповідної ради.

Сесія ради скликається в міру необхідності, але не менше одного разу на квартал, а з питань відведення земельних ділянок та надання документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності - не рідше ніж один раз на місяць.

У разі немотивованої відмови сільського, селищного, міського голови, голови районної у місті, районної, обласної ради або неможливості його скликати сесію ради сесія скликається: сільської, селищної, міської ради - секретарем сільської, селищної, міської ради; районної у місті, районної, обласної ради - відповідно заступником голови районної у місті, районної ради чи першим заступником, заступником голови обласної ради.

У цих випадках сесія скликається: якщо сесія не скликається сільським, селищним, міським головою (головою районної у місті, районної, обласної ради) у строки, передбачені цим Законом; якщо сільський, селищний, міський голова (голова районної у місті, районної, обласної ради) без поважних причин не скликав сесію у двотижневий строк після настання умов, передбачених частиною сьомою цієї статті.

Сесія сільської, селищної, міської, районної у місті ради повинна бути також скликана за пропозицією не менш як однієї третини депутатів від загального складу відповідної ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті ради, а сесія районної, обласної ради - також за пропозицією не менш як однієї третини депутатів від загального складу відповідної ради або голови відповідної місцевої державної адміністрації.

Сесія ради скликається для розгляду електронної петиції, що набрала необхідну кількість підписів, протягом строку, встановленого для її розгляду.

Сесія ради скликається з метою розгляду питання щодо укладення спеціального інвестиційного договору протягом місяця після отримання від уповноваженого органу проекту спеціального інвестиційного договору згідно із Законом України "Про державну підтримку інвестиційних проектів із значними інвестиціями".

У разі якщо посадові особи, зазначені у частинах четвертій та шостій цієї статті, у двотижневий строк не скликають сесію на вимогу суб`єктів, зазначених у частині сьомій цієї статті, або у разі якщо такі посади є вакантними сесія може бути скликана депутатами відповідної ради, які становлять не менш як одну третину складу ради, або постійною комісією ради.

Рішення про скликання сесії ради відповідно до частин четвертої, шостої та восьмої цієї статті доводиться до відома депутатів і населення не пізніш як за 10 днів до сесії, а у виняткових випадках - не пізніш як за день до сесії із зазначенням часу скликання, місця проведення та питань, які передбачається внести на розгляд ради.

Сесію сільської, селищної, міської ради відкриває і веде відповідно сільський, селищний, міський голова, а у випадках, передбачених частиною шостою цієї статті, - секретар ради; сесію районної у місті, районної, обласної ради - голова ради або відповідно заступник голови районної у місті, районної ради чи перший заступник, заступник голови обласної ради. У випадку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, сесію відкриває за дорученням групи депутатів, з ініціативи якої скликана сесія, один з депутатів, що входить до її складу, а веде за рішенням ради - один з депутатів цієї ради.

Сесія ради є повноважною, якщо в її пленарному засіданні бере участь більше половини депутатів від загального складу ради.

Пропозиції щодо питань на розгляд ради можуть вноситися сільським, селищним, міським головою, постійними комісіями, депутатами, виконавчим комітетом ради, головою місцевої державної адміністрації, головою районної у місті, районної, обласної ради, загальними зборами (конференцією) жителів, громадськими слуханнями, жителями у порядку місцевої ініціативи. Пропозиції щодо прийняття рішень, які відповідно до закону є регуляторними актами, вносяться з урахуванням вимог Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності".

Не пізніш як на другій сесії затверджується регламент роботи відповідної ради, а також положення про постійні комісії ради.

Порядок проведення першої сесії ради, порядок обрання голови та заступника (заступників) голови районної у місті, районної, обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, скликання чергової та позачергової сесій ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради з урахуванням вимог Конституції України, цього Закону, законів України "Про статус депутатів місцевих рад", "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" та інших законів. До прийняття регламенту ради чергового скликання застосовується регламент ради, що діяв у попередньому скликанні.

Протоколи сесій сільської, селищної, міської ради, прийняті нею рішення підписуються особисто сільським, селищним, міським головою, районної у місті, районної, обласної ради - головою відповідної ради, у разі їх відсутності - відповідно секретарем сільської, селищної, міської ради, відповідно заступником голови районної у місті, районної ради чи першим заступником, заступником голови обласної ради, а у випадках, передбачених частинами сьомою та дев`ятою цієї статті, - депутатом ради, який за дорученням депутатів головував на її пленарному засіданні.

Сесії ради проводяться гласно із забезпеченням права кожного бути присутнім на них, крім випадків, передбачених законодавством. Порядок доступу до засідань визначається радою відповідно до закону. Протоколи сесії ради є відкритими та оприлюднюються і надаються на запит відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації".

Пленарне засідання ради підлягає відеофіксації з подальшим зберіганням відеозапису засідання не менше п`яти років. Відеозапис пленарного засідання ради оприлюднюється в частині, що транслюється відповідно до цього Закону, невідкладно після закінчення засідання, але не пізніше наступного дня після проведення засідання, на офіційному веб-сайті ради чи в інший спосіб із забезпеченням відкритого доступу до відеозапису.

Під час сесії ради депутати, посадові особи місцевого самоврядування, інші доповідачі зобов`язані використовувати державну мову відповідно до вимог Закону України "Про забезпечення функціонування української мови як державної".

У розумінні частин 1-3 статті 59 Закону № 280/97-ВР рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Рішення ради щодо безоплатної передачі земельної ділянки комунальної власності у приватну власність (крім земельних ділянок, що перебувають у користуванні громадян, та випадків передачі земельної ділянки власнику розташованого на ній жилого будинку, іншої будівлі, споруди) приймається не менш як двома третинами голосів депутатів від загального складу ради.

Рішення ради приймаються відкритим поіменним голосуванням, окрім випадків, передбачених пунктами 4 і 16 статті 26, пунктами 1, 29 і 31 статті 43 та статтями 55, 56 цього Закону, в яких рішення приймаються таємним голосуванням. Результати поіменного голосування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації". На офіційному веб-сайті ради розміщуються в день голосування і зберігаються протягом необмеженого строку всі результати поіменних голосувань. Результати поіменного голосування є невід`ємною частиною протоколу сесії ради.

Згідно із частинами 6 та 7 статті 56 Закону № 280/97-ВР голова районної, обласної, районної у місті ради:

1) скликає сесії ради, повідомляє депутатам і доводить до відома населення інформацію про час і місце проведення сесії ради, питання, які передбачається внести на розгляд ради, веде засідання ради;

2) забезпечує підготовку сесій ради і питань, що вносяться на її розгляд, доведення рішень ради до виконавців, організує контроль за їх виконанням;

3) представляє раді кандидатури для обрання на посаду відповідно заступника голови районної, районної у місті ради чи першого заступника, заступника голови обласної ради; вносить на затвердження ради пропозиції щодо структури органів ради, її виконавчого апарату, витрат на їх утримання;

4) вносить раді пропозиції щодо утворення і обрання постійних комісій ради;

5) координує діяльність постійних комісій ради, дає їм доручення, сприяє організації виконання їх рекомендацій;

6) організує подання депутатам допомоги у здійсненні ними своїх повноважень;

7) організує відповідно до законодавства проведення референдумів та виборів до органів державної влади і місцевого самоврядування;

8) організує роботу президії (колегії) ради (у разі її створення);

9) призначає і звільняє керівників та інших працівників структурних підрозділів виконавчого апарату ради;

10) здійснює керівництво виконавчим апаратом ради;

11) є розпорядником коштів, передбачених на утримання ради та її виконавчого апарату;

12) підписує рішення ради, протоколи сесій ради;

13) забезпечує роботу по розгляду звернень громадян та доступу до публічної інформації; веде особистий прийом громадян;

14) забезпечує гласність у роботі ради та її органів, обговорення громадянами проектів рішень ради, важливих питань місцевого значення, вивчення громадської думки, оприлюднює рішення ради;

15) представляє раду у відносинах з державними органами, іншими органами місцевого самоврядування, об`єднаннями громадян, трудовими колективами, адміністрацією підприємств, установ, організацій і громадянами, а також у зовнішніх відносинах відповідно до законодавства;

16) за рішенням ради звертається до суду щодо визнання незаконними актів місцевих органів виконавчої влади, підприємств, установ та організацій, які обмежують права територіальних громад у сфері їх спільних інтересів, а також повноваження районних, обласних рад та їх органів;

17) звітує перед радою про свою діяльність не менше одного разу на рік, у тому числі про виконання Закону України "Про доступ до публічної інформації", здійснення державної регуляторної політики відповідно виконавчим апаратом районної, обласної ради, районної у місті ради, а на вимогу не менш як третини депутатів - у визначений радою термін;

18) вирішує інші питання, доручені йому радою.

Голова районної, обласної, районної у місті ради в межах своїх повноважень видає розпорядження.

Порядок проведення першої сесії ради, порядок обрання голови, першого заступника та заступників голови ради, скликання чергової та позачергової сесій ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях сесій, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з процедурних питань, а також порядок організації сесії визначає Регламент Харківської обласної ради (далі Регламент).

Відповідно до статті 58 Регламенту, голова ради відповідно до своїх повноважень:

1) скликає сесії ради, повідомляє депутатам і доводить до відома населення інформацію про час і місце проведення сесії ради, питання, які передбачається внести на розгляд ради, веде засідання ради;

2) забезпечує підготовку сесій ради і питань, що виносяться на розгляд ради, доведення рішень ради до виконавців, організує контроль за їхнім виконанням;

3) представляє раді кандидатури для обрання на посади першого заступника, заступників голови обласної ради; вносить на затвердження ради пропозиції щодо структури виконавчого апарату ради, витрат на його утримання; вносить раді пропозиції щодо утворення і обрання постійних комісій ради;

4) координує діяльність постійних комісій ради, дає їм доручення, сприяє організації виконання їхніх рекомендацій;

5) організовує надання депутатам допомоги у здійсненні ними своїх повноважень;

6) призначає і звільняє керівників та інших працівників структурних підрозділів виконавчого апарату ради;

7) здійснює керівництво виконавчим апаратом ради;

8) є розпорядником коштів, передбачених на утримання ради та її виконавчого апарату;

9) підписує рішення ради, протоколи пленарних засідань сесій ради;

10) забезпечує роботу по розгляду звернень громадян та доступу до публічної інформації; веде особистий прийом громадян;

11) забезпечує гласність у роботі ради та її органів, обговорення громадянами проєктів рішень ради, важливих питань місцевого значення, вивчення громадської думки, оприлюднення рішень ради;

12) представляє раду у відносинах з державними органами, іншими органами місцевого самоврядування, об`єднаннями громадян, трудовими колективами, адміністрацією підприємств, установ, організацій і громадянами, а також у зовнішніх відносинах відповідно до законодавства;

13) звітує перед радою про свою діяльність не менше одного разу на рік, у тому числі про виконання Закону України Про доступ до публічної інформації, здійснення державної регуляторної політики відповідно виконавчим апаратом обласної ради, а на вимогу не менше як третини депутатів у визначений радою термін;

14) вирішує інші питання, передбачені законодавством України та доручені йому радою.

Голова ради в межах своїх повноважень видає розпорядження.

Відповідно до положень статті 11 Регламенту, Рада проводить свою роботу сесійно. Сесія ради складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради. Постійна комісія або робоча група ради може проводити своє засідання у перервах пленарного засідання сесії ради у тих випадках, коли питання визнане невідкладним, чи за дорученням ради, якщо пленарне засідання сесії ради, пов`язане з прийняттям рішень з проведення виборів, призначенням або затвердженням посадових осіб.

Пленарні засідання сесій ради проводяться, як правило, в обладнаній електронною системою голосування залі засідань Будинку рад (вул. Сумська, 64). Засідання постійних комісій проводяться як в приміщеннях ради, так і за її межами виїзні засідання (за окремим рішенням комісії чи дорученням голови ради).

Статтею 75 Регламенту передбачено, зокрема, що пленарне засідання сесії ради в режимі відеоконференції може проводитися виключно з метою розгляду особливо важливих проектів рішень ради, зокрема:

щодо невідкладного внесення змін до місцевого бюджету, щодо невідкладних робіт з ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій або якнайшвидшої ліквідації особливо тяжких надзвичайних ситуацій, спричинених спалахами, епідеміями та пандеміями, чи реалізації повноважень, пов`язаних із такими обставинами.

З аналізу статей 46, 56 Закону № 280/97-ВР та наведених норм Регламенту слідує, що голова обласної ради в межах покладених на неї повноважень, з метою сприяння виконання депутатами своїх функціональних обов`язків, видає розпорядження, які стосуються організації надання депутатам допомоги у здійсненні ними своїх повноважень, забезпечує підготовку сесій ради і питань, що виносяться на розгляд ради, проведення пленарних засідань, забезпечує їх підготовку та ведення засідань ради, у тому числі, в режимі відеоконференції.

При цьому, обрання способу (за особистої участі депутатів чи в режимі відеоконференції), в який мають бути проведені пленарні засідання та сесії обласної ради), у який вищевказані повноваження мають здійснюватися, віднесено до повноважень голови обласної ради.

Колегія суддів відхиляє посилання апелянта на можливість застосування під час проведення заходів обласної ради режиму відеоконференції лише у період дії карантину та, як наслідок порушення відповідачами пункту 11-1 Прикінцевих та перехідних положень Закону № 280/97-ВР, з огляду на таке.

Відповідно до статті 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб" Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з 19 грудня 2020 р. до 30 червня 2023 р. було установлено на території України карантин.

Законом України "Про внесення змін до деяких законів України щодо впорядкування окремих питань організації та діяльності органів місцевого самоврядування і районних державних адміністрацій" від 17 листопада 2020 року № 1009-IX Прикінцеві та перехідні положення Закону № 280/97-ВР доповнено пунктом 11-1, відповідно до якого в період карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19) пленарні засідання місцевих рад, засідання виконавчих комітетів сільських, селищних, міських рад, постійних депутатських комісій можуть проводитися в режимі відеоконференції або аудіоконференції (дистанційне засідання), крім питань, що потребують таємного голосування.

На виконання вимог вказаного Закону, статтю 75 Регламенту було викладено наступним чином:

"пленарне засідання сесії ради в режимі відеоконференції може проводитися виключно з метою розгляду особливо важливих проєктів рішень ради, зокрема, щодо невідкладного внесення змін до місцевого бюджету, щодо невідкладних робіт з ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій або якнайшвидшої ліквідації особливо тяжких надзвичайних ситуацій, спричинених спалахами, епідеміями та пандеміями, чи реалізації повноважень, пов`язаних із такими обставинами".

Колегія суддів враховує, що карантин, введений на території України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 було відмінено Кабінетом Міністрів України 30.06.2023, однак це не мало наслідком автоматичного скасування статті 75 Регламенту щодо проведення пленарного засідання сесії ради в режимі відеоконференції, прийнятої на виконання положень пункту 11-1 Прикінцевих та перехідних положень Закону № 280/97-ВР, а тому підстави для їх незастосування у діяльності обласної ради відсутні.

Також, судом апеляційної інстанції встановлено, що рішенням ХІ сесії VIII скликання Харківської обласної ради від 09.05.2022 № 370-VIII «Про затвердження порядку денного позачергової ХІ сесії обласної ради VIII скликання», у відповідності до статей 46, 49 Закону № 280/97-ВР та Регламенту затверджено порядок денний з питань, зокрема:

- Про внесення змін до Регламенту Харківської міської ради VIII скликання, затвердженого рішенням обласної ради від 11.03.2021 № 50-VІІІ.

Рішенням ХІ сесії VIII скликання Харківської обласної ради від 09.05.2022 № 371-VIII, з метою забезпечення стабільної роботи обласної ради у період дії воєнного стану, враховуючи норми Закону України «Про правовий режим воєнного стану», відповідно до Указів Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», від 14.03.2022 № 133/2022 та від 18.04.2022 № 259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», керуючись пунктом 5 частини першої статті 43, статтею 59 Закону № 280/97-ВР обласна рада вирішила внести до Регламенту Харківської обласної ради VIII скликання такі зміни:

- статтю 75 Регламенту доповнено новою частиною такого змісту:

«У період дії на території області чи країни воєнного чи надзвичайного стану пленарні засідання сесії обласної ради можуть проводитися в режимі відеоконференції також з інших питань»;

- статтю 77 Регламенту доповнено новою частиною такого змісту:

«У разі проведення пленарного засідання сесії ради в режимі відеоконференції у період дії воєнного або надзвичайного стану внаслідок обставин, пов`язаних із бойовими діями, з метою забезпечення збереження життя та здоров`я працівників, адреса, дата та час проведення такого засідання у розпорядженні голови обласної ради про скликання сесії можуть не зазначатися».

Отже, з 09.05.2022 відповідно до статті 75 Регламенту у період дії воєнного стану пленарні засідання сесії Харківської обласної ради можуть проводитися в режимі відеоконференції не тільки з нагальних (термінових) питань, а також з інших питань.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що у зв`язку із введенням Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» воєнного стану, на виконання вимог Регламенту, статті 55, 59 Закону № 280/97-ВР, розпорядження голови обласної ради від 27 грудня 2022 року № 123 (зі змінами), з метою належної організації та проведення заходів обласної ради (пленарних засідань сесій, засідань постійних комісій, засідань конкурсних комітетів, нарад, семінарів тощо) у режимі відеоконференції, головою Харківської обласної ради 15 грудня 2023 року прийнято Розпорядження № 149 «Про застосування онлайн-сервісу та електронно-інформаційного ресурсу у роботі Харківської обласної ради», яким затверджено:

- Порядок застосування програмного забезпечення онлайн сервісу NU Webex Meetings Meetings під час проведення заходів обласної ради (пленарних засідань сесій, засідань постійних комісій, засідань конкурсних комісій у сесійний та міжсесійний періоди, засідань конкурсних комітетів, нарад, семінарів тощо) у режимі відеоконференції;

- Порядок застосування електронно-інформаційного ресурсу Системи електронного голосування «Голос» під час проведення заходів обласної ради (пленарних засідань сесій, засідань постійних комісій, засідань конкурсних комітетів, нарад, семінарів тощо) у режимі відеоконференції.

Дослідивши текст Порядку застосування програмного забезпечення онлайн сервісу NU Webex Meetings Meetings, судом апеляційної інстанції встановлено, що у пунктах 4-5.4 визначено, що режим дистанційного засідання з використанням онлайн-сервісу забезпечує, зокрема:

- ідентифікацію осіб, які беруть участь в засіданні;

- можливість депутатів скористатися правом на виступ, обговорення та голосування з питань порядку денного;

- відеозапис засідань;

- встановлення та фіксацію результатів голосування за кожним питанням порядку денного дистанційного засідання

Відповідно до пункту 6 вказаного Порядку, учасники засідання у форматі відеоконференції зобов`язані облаштувати місце своєї дистанційної роботи необхідними технічними засобами та програмним забезпеченням (персональним комп`ютером, смартфоном, планшетом тощо, вебкамерою, колонками або навушниками, мікрофоном, безперебійним інтернет-зв`язком), що буде безперебійно функціонувати та забезпечить участь у відеоконференції. Вебкамера депутата має бути постійно увімкненою та забезпечувати можливість виведення зображення депутата на екран.

Відповідальність за виконання вищезазначених умов несуть учасники дистанційних засідань.

В силу пунктів 7-11 вказаного Порядку, доступ до проєктів рішень обласної ради, що розглядаються на пленарному засіданні, забезпечується виконавчим апаратом обласної ради шляхом направлення депутатам обласної ради порядку денного з гіперпосиланнями на електронну версію проєктів рішень, що є у базі даних нормативних документів Харківської обласної ради інформаційно-пошукової системи обласної ради «ЛІКА». Зі всіма проєктами рішень із додатками до них (за наявності), пояснювальними записками та супровідними листами депутати можуть ознайомлюватись за допомогою власних електронних пристроїв.

Для участі в дистанційному засіданні учасникам надсилається електронний лист-запрошення із посиланням на підключення, відомості з якого не підлягають розголошенню третім особам.

При підключенні до засідання в інтерфейсі онлайн сервісу учасник вводить свої ім`я та прізвище й особисту електронну пошту.

Подальша ідентифікація учасника засідання проводиться працівниками виконавчого апарату обласної ради з метою перевірки якості транслювання відео- та аудіозв`язку.

Результати реєстрації узагальнюються функціоналом онлайн-сервісу.

У разі виходу депутата з відеоконференції (у тому числі у зв`язку з технічним збоєм) такий депутат фіксується онлайн-сервісом як відсутній.

Для надання допомоги головуючому у проведенні пленарного засідання сесії ради, реєстрації скарг і заяв, нагляду за додержанням вимог Регламенту за пропозицією голів фракцій може утворюватись секретаріат у кількості двох депутатів.

Під час оголошення головуючим назви питання порядку денного, яке розглядається, депутати можуть записатись на виступ шляхом натискання відповідних кнопок на екранах своїх електронних пристроїв або зробивши відповідний запис у чаті відеоконференції. Інші учасники відеоконференції можуть записатись на виступ шляхом запису у чаті відеоконференції.

Порядок проведення голосування депутатами визначено у пунктах 12-13 вказаного Порядку відповідно до яких, голосування депутатів обласної ради під час проведення пленарного засідання сесії ради здійснюється за допомогою онлайн сервісу. Під час голосування вебкамера депутата повинна бути увімкненою та забезпечувати можливість виведення зображення депутата на екран.

Голосування здійснюється шляхом натискання кнопки «ЗА», «ПРОТИ», «УТРИМАВСЯ» в інтерфейсі онлайн сервісу. У випадку технічного збою або нестабільного інтернет-зв`язку, якщо наведені кнопки не спрацювали, учасник засідання може проголосувати в чаті онлайн-сервісу шляхом надсилання текстового повідомлення.

Результати голосування по кожному питанню порядку денного виводяться на загальний екран засідання, доступний до огляду кожним учасником засідання.

Результати поіменного голосування підлягають обов`язковому оприлюдненню на офіційному вебсайті обласної ради. У разі непрацездатності офіційного вебсайту результати поіменного голосування розміщаються в базі даних нормативних документів Харківської обласної ради інформаційно-пошукової системи обласної ради «ЛІКА».

Дослідивши текст Порядку застосування електронно-інформаційного ресурсу Системи електронного голосування «Голос», судом апеляційної інстанції встановлено, зокрема, що під час застосування СЕГ «Голос» забезпечується:

- ідентифікація осіб, відображення учасників, які беруть участь у засіданні та голосуванні;

- можливість ознайомлюватись з порядком денним пленарного засідання сесії ради, проєктами рішень, які винесено на розгляд ради;

- можливість для депутатів скористатись правом на виступ, запитання та голосування з питань порядку денного засідання;

- фіксацію результатів голосування з питань порядку денного засідання та можливість ознайомлення з ними .

У пунктах 4-7 вказаного Порядку передбачено, що для роботи в СЕГ «Голос» рекомендовано використовувати ноутбук, планшетний пристрій або стаціонарний ПК, облаштований вебкамерою, колонками та мікрофоном, із завантаженим веббраузером Google Chrome останньої версії.

При роботі з мобільного пристрою для коректної роботи СЕГ «Голос» рекомендовано мати лише один тип підключення пристрою до Інтернету: або мобільний інтернет, або Wi-Fi.

При нестабільному Інтернет-з`єднанні СЕГ «Голос» для надання пріоритету звуку може автоматично вимикатися відеозображення з камери.

Вхід у СЕГ «Голос» здійснюється шляхом ведення особистого логіну й паролю.

З метою запобігання несанкціонованому входу в СЕГ «Голос» третіх осіб депутат самостійно обирає надійний пароль, який має містити не менше 8 символів.

На виконання вимог пунктів 8-14 вказаного Порядку, учасники засідання у режимі відеоконференції зобов`язані облаштувати свої місце роботи необхідними технічними засобами (ноутбуком, персональним комп`ютером з вебкамерою, колонками та/або навушниками і мікрофоном, планшетним пристроєм, смартфоном тощо та програмним забезпеченням), Інтернет-зв`язком, забезпечивши їхнє безперебійне функціонування для участі у відеоконференції.

Вебкамера депутата має бути увімкненою.

Доступ до проєктів рішень обласної ради, що розглядаються на пленарному засіданні сесії, забезпечується виконавчим апаратом обласної ради з використанням функцій СЕГ «Голос».

Для надання допомоги головуючому у проведенні пленарного засідання сесії ради, реєстрації скарг і заяв, дотримання вимог Регламенту за пропозицією голів фракцій може утворюватися секретаріат у кількості двох депутатів.

Після входу до «робочого кабінету» депутата для попередньої реєстрації необхідно натиснути віконце «ЗАПИС НА ВИСТУП». Після цього адміністратор засідання проводить попередню реєстрацію депутата.

У разі виходу депутата з відеоконференції, у тому числі через технічний збій або нестабільне Інтернет-з`єднання, такий депутат фіксується СЕГ «Голос» як відсутній.

Після оголошення головуючим на засіданні про початок проведення реєстрації, на екрані з`являється віконце «ЗАРЕЄСТРУВАТИСЯ» і депутату потрібно у відповідний проміжок часу натиснути на віконце «ЗАРЕЄТРУВАТИСЯ», після чого з`являється відповідний підтверджуючий напис «ВАС ЗАРЕЄСТРОВАНО».

Ідентифікація депутата відбувається шляхом введення депутатом при вході в СЕГ «Голос» особистого логіну і паролю, а також під час реєстрації через аудіопідключення та відеозображення депутата на екрані.

Порядок та процедура розгляду та обговорення питань порядку денного, надання слова та черговість для виступу/запитання/пропозиції здійснюється згідно з нормами Регламенту щодо проведення сесій у звичайному (за особистої присутності депутатів) режимі.

Запис на виступ здійснюється шляхом натискання відповідного віконця «ЗАПИС НА ВИСТУП». При наданні головуючим слова на виступ на екрані відображається інформаційне повідомлення «ВАМ НАДАНО СЛОВО» та автоматично вмикається мікрофон у «кабінеті депутата». На інформаційному табло відображається таймер відліку часу до закінчення виступу (відповідно до Регламенту) після чого мікрофон автоматично вимикається.

Згідно із пунктами 15-17 вказаного Порядку, види, спосіб і процедура голосування визначаються згідно з нормами Регламенту щодо проведення сесій у звичайному (за особистої присутності депутатів) режимі.

Після оголошення головуючим на засіданні початку голосування, воно здійснюється шляхом натискання на одне з віконечок «ЗА», «ПРОТИ» або «УТРИМАВСЯ». Відповідно до Регламенту за результатами голосування з кожного питання порядку денного на екрані з`являється повідомлення про результат голосування депутатом.

Встановлення результатів голосування здійснюється згідно з нормами Регламенту щодо проведення сесій у звичайному (за особистої присутності депутатів) режимі.

Результати голосування відображаються в інформаційному вікні інтерфейсу СЕГ «Голос».

Підрахунок голосів відбувається автоматично.

Перегляд результату поіменного голосування здійснюється шляхом натискання на одну з цифр навпроти проголосованого проєкту рішення. У разі якщо рішення не прийнято на відповідну кнопку з написом «РІШЕННЯ НЕ ПРИЙНЯТО».

Результати поіменного голосування оприлюднюються згідно з нормами Регламенту щодо проведення сесій у звичайному (за особистої присутності депутатів) режимі.

Порядок ведення протоколу і стенографічного звіту пленарного засідання визначається згідно з нормами Регламенту щодо проведення сесій у звичайному (за особистої присутності депутатів) режимі.

Аналіз вищенаведених норм Порядку застосування програмного забезпечення онлайн сервісу NU Webex Meetings Meetings та Порядку застосування електронно-інформаційного ресурсу Системи електронного голосування «Голос» дозволяє дійти висновку, що вказані Порядки за своєю правовою природою є інструкціями користувача та роз`яснюють порядок їх використання, при цьому, не містять жодних норм, які б установлювали нові чи змінювали існуючі у Регламенті процедури проведення пленарних засідань ради, засідань постійних депутатських комісій, способи голосування, порядок підрахунку голосів, способи та порядок ідентифікації депутатів, системи електронного голосування та порядок їх використання, як на тому помилково наполягає позивач.

З огляду на вказане, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що затверджені спірним Розпорядженням № 149 від 15.12.2023 Порядки є фактично похідними від Регламенту, носять виключно допоміжний характер, як інструкція користувача онлайн-сервісу, а тому не є нормами права, якими встановлено обов`язки для депутатів.

Посилання в апеляційній скарзі на порушення прав позивача, як депутата ХОР, через перешкоджання Кернесу К. Г. повноцінно виконувати обов`язки депутата шляхом ігнорування його записів на виступ, а також вимкнення мікрофону безпосередньо під час виступу у зв`язку з проведенням заходів обласної ради в режимі відеоконференції є підставою для оскарження таких дій до суду, а не скасування Розпорядженням № 149 від 15.12.2023.

Щодо до тверджень позивача про те, що до внесення змін у статтю 76 Регламенту голова ХОР не мала повноважень на прийняття спірного Розпорядження, слід зазначити наступне.

Матеріалами справи підтверджено, що рішенням ХХVII сесії VIII скликання від 03.10.2024 № 982-VIII «Про внесення змін до Регламенту Харківської обласної ради VIII скликання, затвердженого рішенням обласної ради від 11.03.2021 № 50-VIII, внесено зміни до Регламенту, зокрема, абзац перший статті 76 доповнено реченням такого змісту:

«Голова обласної ради вирішує питання щодо вибору програмної продукції для проведення сесій обласної ради в режимі відеоконференції та визначає порядок її використання шляхом видання розпорядження».

Разом з цим, на переконання колегії суддів, внесення у 2024 році змін до Регламенту щодо права голови ХОР шляхом видання розпорядження обирати програмну продукцію для проведення сесій обласної ради в режимі відеоконференції та порядку її використання, не спростовує наведені вище висновки суду апеляційної інстанції про можливість голови обласної ради одноособово вирішувати питання про проведення колегіальних засідань в режимі відеоконференції, що слідує із приписів статті 46 Закону № 280/97-ВР, згідно з яким голова обласної ради вправі самостійно приймати рішення з процедурних питань та визначати порядок роботи сесії відповідно до Регламенту.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для скасування Розпорядження № 149 від 15.12.2023 про застосування онлайн-сервісу та встановлення порядку застосування програмного забезпечення онлайн-сервісу NU Webex Meetings і електронного голосування «Голос» під час проведення заходів обласної ради (пленарних засідань сесій, засідань постійних комісій, засідань конкурсних комітетів, нарад, семінарів, тощо) у режимі відеоконференції.

Ухвалюючи дане судове рішення, колегія суддів керується ст.322 КАС України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини (рішення Серявін та інші проти України) та Висновком № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п.41) щодо якості судових рішень.

Як зазначено в п.58 рішення Європейського суду з прав людини по справі Серявін та інші проти України, суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору по даній справі, колегія суддів прийшла до висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи сторін, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право: залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

За визначенням, наведеним у статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд прийшов до вичерпних юридичних висновків на підставі встановлених фактичних обставин справи та правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують.

Керуючись ч. 4 ст. 241, ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 326-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 19.02.2025 по справі № 520/64/25 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя Т.С. Перцова
Судді С.П. Жигилій Я.М. Макаренко
Повний текст постанови складено та підписано 02.06.2025