Справа № 160/28237/24
Суддя: Лукманова О.М.
Дата ухвалення: 2025-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

29 травня 2025 року м. Дніпросправа № 160/28237/24

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Лукманової О.М. (доповідач),

суддів: Божко Л.А., Дурасової Ю.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження у м. Дніпро апеляційну скаргу Київської митниці на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.01.2025 року (суддя Неклеса О.М., м. Дніпро, повний текст рішення складено 13.01.2025 року) в справі №160/28237/24 за позовом Товариство з обмеженою відповідальністю «РПК Адмірал» до Київської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості, визнання протиправною та скасування картки відмови, -

в с т а н о в и в:

22.10.2024 року ТОВ «РПК Адмірал» (далі по тексту позивач) звернулось до суду з позовом до Київської митниці (далі по тексту відповідач), в якому просило визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UА 100430/2024/000013/2 від 13.09.2024 року; визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА 100430/2024/000155 від 13.09.2024 року.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.01.2025 року позовні вимоги задоволено.

Київська митниця не погодившись з вищезазначеним рішенням суду, подала до суду апеляційну скаргу, просила скасувати рішення суду та у задоволенні позовних вимог відмовити. Свої вимоги обґрунтувала тим, що судом не надано належної оцінки нормам чинного законодавства, висновки суду не відповідають обставинам справи, що призвело до прийняття невірного рішення. Апелянт зазначив, що при винесенні оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товару він керувався вимогами Митного кодексу України правилом визначення митної вартості переміщених товарів, де визначено, що якщо з наданих декларантом митної вартості товарів не можливо встановити дійсність задекларованої митної вартості, то митний орган вправі застосувати інші методи визначення митної вартості, окрім методу за прописаною вартістю у контракті або договорі. Апелянт вказував, що ним при митному оформленні товарів виявлено розбіжності у поданих до оформлення документів, декларантом не подано достовірних відомостей щодо включення до ціни товару всіх складових митної вартості, необхідних при їх обчисленні відповідно до умов поставки, декларанта було повідомлено про виявлені розбіжності, однак у відповіді на запити при митному оформленні партій товару ним недоліки не усунуто. Апелянт вказував, що ним при аналізі поданих до митного оформлення документів, виявлені розбіжності та неточності, що викликало у митного органу обґрунтовані сумніви щодо правильності визначення складових митної вартості товару та їх числових значень. Декларантом подано електронну митну декларацію №24UA34U4, якою задекларовано до ввезення товар: Риба морожена: вомер (Selene Peruviana), ціла, нерозроблена, без теплової обробки, без харчових домішок.Розмірний ряд: 100-150гр/шт. Чиста вага нетто:19600 кг, без врахування ваги крижаної глазурі, упаковано в 1960 карт.короби (звкладенням п/е пакета, термоусадочна плівка,п/е тесьма) на 28 дерев.палетах. Дата виготовлення: 05/2024р.Термін придатності: 18 місяців. Виробник: Promarosa, Productos Del Mar Santa Rosa CIA LTDA (6007). Країна виробництва: EC. Та митницею при первеірці поданих до митного оформлення документів встановлено розбіжності. В графі 44 МД зазначено під кодом « 4104» зовнішньоекономічний договір (контракт) від 01.10.2018 № 10/01/18 проте відсутній в електронному вигляді під МД, що унеможливлює перевірити умови на яких вантаж надійшов. Декларантом не надано коносамент документ, який містить в собі інформацію про умови доставки вантажу через морські шляхи. В інвойсі від 26.06.2024 № 003-002-000002081 вказані умови оплати 30% передплата та 70 % післяоплата балансовий платіж здійснюється після прибуття судна за копіями документів надісланих за допомогою факсу/електронної пошти але платіжне доручення на оплату партії товару декларантом не надано. В інвойсі від 26.06.2024 № 003-002-000002081 зазначено країна відправки Еквадор в графі 15 МД зазначено країну відправлення Литва» Відповідно до митних правил, країна відправлення та ланцюг постачання мають бути чітко визначеними, щоб підтвердити автентичність заявлених умов поставки. Якщо товар дійсно був відправлений з Еквадору, але через Литву, це повинно бути належним чином задокументовано в коносаменті або інших транспортних документах, які підтверджують транзит через Литву. Відсутність таких документів може вказувати на можливі порушення в декларуванні митної вартості. Якщо товар фактично пройшов транзит через Литву, це може впливати на витрати на транспортування, а отже, і на митну вартість товару. Умови поставки CFR вимагають врахування витрат на доставку до порту призначення (у даному випадку Клайпеда, Литва). У верхній частині інвойсу вказано «COUNTRY OF ORIGIN: ECUADOR», що позначає країну походження товару, але це не є безпосередньо «країною відправлення». Натомість, у полі «PLACE OF LOADING» зазначено Guayaquil - Ecuador, що вказує на місце завантаження товару на судно. Це інтерпретується як країна відправлення для митних цілей, оскільки саме з Еквадору починається маршрут транспортування товару. Апелянт вказував, що згідно інвойсу від 26.06.2024 № 003-002-000002081 та графи 20 митної декларації товар постачається в Україну на умовах поставки CFR- Klaipeda (LT). Згідно положень Інкотермс, термін CFR (Cost and Freight (… named port of destination)), (Вартість і фрахт (… назва порту призначення)) стандартизовані умови постачання за Інкотермс, за якими продавець зобов`язаний своїм коштом доставити товар у порт відвантаження, завантажити його на судно і сплатити фрахт для доставки товару в зазначений порт призначення. У разі міжнародних перевезень за умовами CFR на продавця покладається також обов`язок митного оформлення товару для експорту. Вважається, що продавець виконав постачання, коли товар перетнув борт судна в порту відвантаження. Після завантаження товару на борт ризик втрати чи ушкодження товару, а також будь-які додаткові витрати, що виникають (наприклад, розвантаження та митне оформлення в порту призначення), переходять від продавця до покупця. Такі умови можуть застосовуватися тільки під час перевезення товару морським або внутрішнім водним транспортом. Відповідно до частини 10 статті 58 Кодексу, до митної вартості товарів додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема: - витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; - витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; - витрати на страхування цих товарів. Відповідно до частини другої статті 53 Кодексу, якщо витрати на транспортування не включено до ціни товарів, декларантом подаються транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. До митного оформлення надано Довідку про транспорті витрати від 13.09.2024 б/н, видану ФОП «Добро Логістик Компані». Разом з тим, згідно відомостей, зазначених в автотранспортній накладній CMR від 09.09.2024 № б/н, безпосереднім перевізником товару є ТОВ «Hrand Trans Volyn». Отже, відбулося залучення третіх осіб. Підприємство, яке надало документи для підтвердження транспортних витрат повинно однозначно ідентифікуватись з підприємством, що здійснило перевезення оцінюваного товару. Однак документи, які видані суб`єктами господарювання, що залучались безпосередньо до договору транспортного експедирування, як і сам договір, не надаються. Митниця вказувала, що в сертифікаті про походження товарів від 08.07.2024 № P відсутні найменування та печатка уповноваженого органу сертифікації. Сертифікат про походження є основним документом, що підтверджує країну походження товару, яка може впливати на митні збори, податки та обмеження, встановлені для імпортованих товарів. Відсутність печатки та найменування уповноваженого органу ставить під сумнів достовірність цього сертифіката, оскільки немає підтвердження, що він був виданий офіційно та відповідним органом сертифікації в країні експорту. До митного оформлення не надано декларації країни відправлення та її переклад (за наявності). Декларація країни відправлення є важливим документом, який підтверджує, що товар легально покинув країну експорту. Вона містить інформацію про місце відправлення, маршрут і може відображати митне оформлення товару в країні експорту. Відсутність цього документа унеможливлює для митного органу перевірку відповідності заявленого маршруту та походження товару. Надані до митного оформлення документи не містять достовірних та об`єктивних відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена. Відповідно до ч. 2 ст. 58 МК України з поданих документів неможливо підтвердити заявлений метод визначення митної вартості товарів. Відповідно до ст. 49 Митного кодексу України, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Апелянт зазначив, що він своїм рішенням правомірно визначив митну вартість товарів, оскільки заявлена позивачем митна вартість по відпрацюванню бази даних була нижча, ніж митна вартість подібних товарів, оформлених митними органами України у попередні періоди на митну територію України.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що ТОВ «РПК Адмірал» від імені якого діяв митний брокер, при поданні до митного органу митних декларацій, обґрунтовано застосовано перший метод, як основний метод визначення митної вартості товарів за ціною договору. Суд першої інстанції зазначив, що Київська митниця не мала підстав змінювати митну вартість імпортованих товарів, оскільки позивачем було надано повний пакет документів на підтвердження визначеної ним у митній декларації вартості товарів, розбіжності не перешкоджають встановити справжню вартість товарів, документи дають змогу ідентифікувати товар та об`єктивно визначити його ціну по договору. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості товару, що між позивачем та митницею не відбувалось. Суд першої інстанції зазначав, що формально нижчий рівень митної вартості імпортованих позивачем товарів від рівня митної вартості іншого митного оформлення, не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості, не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товарів за першим методом визначення його митної вартості. Суд першої інстанції вказував, що декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару, тобто, можливість надання додаткових документів передбачена законом. Суд першої інстанції зазначав, що відповідно до вимог ч.3 ст.53 Митного кодексу України додаткові документи надаються декларантом за наявності, відтак, саме по собі подання таких документів не в повному обсязі не може бути підставою для коригування митної вартості товару. Відповідач посилається на те, що в інвойсі від 26.06.2024 № 003-002-000002081 зазначено країна відправки Еквадор в графі 15 МД зазначено країну відправлення Литва. Окрім того, згідно інвойсу від 26.06.2024 №003-002-000002081 та графи 20 митної декларації товар постачається в Україну на умовах поставки CFR- Klaipeda (LT). До митного оформлення надано Довідку про транспорті витрати від 13.09.2024 б/н, видану ФОП «Добро Логістик Компані». Разом з тим, згідно відомостей, зазначених в автотранспортній накладній CMR від 09.09.2024 № б/н, безпосереднім перевізником товару є TOB «Hrand Trans Volyn». Отже, відбулося залучення третіх осіб. Підприємство, яке надало документи для підтвердження транспортних витрат повинно однозначно ідентифікуватись з підприємством, що здійснило перевезення оцінюваного товару. Однак документи, які видані суб`єктами господарювання, що залучались безпосередньо до договору транспортного експедирування, як і сам договір, не надаються. Підтвердженням витрат експедитора є документи (рахунки, накладні тощо), видані суб`єктами господарювання, що залучалися до виконання договору транспортного експедирування, або органами влади. Враховуючи, що документи, які містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів та передбачені положенням наказу Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 599 декларантом при митному оформленні не надано, у митного органу відсутня можливість здійснити перевірку правильності обчислення складових митної вартості. Відповідно до умов поставки СFR - Klaipeda, транспорт оплачується продавцем до Клайпеди, транспортні витрати до кордону України були включені в ціну товару, на підтвердження чого декларантом було надано довідку ТОВ «Добро Логістик Компані» від 13.09.2024 року та рахунок. У довідці ТОВ «Добро Логістик Компані» від 13.09.2024 року зазначено, що транспортні витрати від м. Клайпеда (Литва) до п/п Ягодин (Україна), складають - 47 000,00 грн. (сорок сім тисяч гривень,00 коп.): Транспортно-експедиторські витрати по території України від п/п Ягодин до м. Київ, склали 8 000,00 грн. (вісім тисяч грн., 00 коп.); Загальна сума перевезення 55 000,00 грн. (п`ятдесят п`ять тисяч гривень, 00 коп.). Страхування вантажу не проводилось. Завантаження та експедиційні послуги за межами України входять у вартість перевезення. Умови CFR передбачають, що відповідальність продавця за вантаж завершується у той момент, коли товар розміщується на борту зафрахтованого відправником судна. Ризики і видатки переходять до покупця не одночасно, а на різних етапах доставки. Відправник вантажу зобов`язується організувати й оплатити завантаження товару на складі, транспортування до порту відправлення, завантаження товару на судно і перевезення до порту замовника. Суд першої інстанції вказував, що в інвойсі від 26.06.2024 № 003-002-000002081, на відміну від тверджень відповідача, не зазначено «країна відправки Еквадор», навпаки, Інвойс містить інформацію такого змісту: PLACE OF LOADING: GUAYAQUIL-ECUADOR (місце навантажування: Гуякіль-Еквадор); PLACE OF DISCHARGE: KLAIPEDA-LITHUANIA (місце розвантажування: Клайпеда-Литва); Final destination: Dnipro, Ukraine» (Кінцевий пункт призначення: Дніпро, Україна). У відповідності до умов Контракту та визначених ним умов поставки, продавець організував та здійснив відправку товару у порт розвантаження Клайпеда-Литва, що повністю підтверджується наданими товаросупровідними документами й узгоджується з відображеними декларантом у митній декларації значеннями. Відповідач зазначає, що відповідно до наказу №599, витрати на транспортування повинні бути підтверджені документами від суб`єкта, який безпосередньо виконував перевезення. Довідка від ФОП «Добро Логістик Компані» без супровідних документів від TOB «Hrand Trans Volyn» не є достатнім підтвердженням для митного органу, оскільки не забезпечує належної ідентифікації витрат на перевезення, що необхідно для коректного обчислення митної вартості. Суд першої інстанції встановив, що п. 1.2 Договору №15-11 від 15.11.2024 року, укладеного між ТОВ «Добро Логістик Компані» (Виконавець) та ТОВ «РПК «Адмірал» (Замовник), сторони погодили, що залучення інших перевізників здійснюється у разі, коли Виконавець не має можливості здійснити перевезення власним автотранспортом. Виконавець від імені Замовника укладає договори з такими перевізниками і оплачує їх послуги грошовими коштами, які надійшли від Замовника. У разі залучення Виконавцем третіх осіб для виконання обов`язків за цим Договором, Виконавець несе відповідальність перед Замовником за дії таких третіх осіб як за свої власні. Отже, згідно з умовами зазначеного договору, саме виконавець від імені замовника укладає договори з такими перевізниками і оплачує їх послуги грошовими коштами, які надійшли від замовника та несе відповідальність перед замовником за дії таких третіх осіб як за свої власні, що свідчить про відсутність у позивача додаткових витрат на транспортування окрім тих, що були понесені та підтверджені наданими позивачем доказами. Загальна вартість перевезення товару по маршруту в розмірі 55000,00 грн підтверджується належними доказами, а витрати позивача на вказані цілі не залежать від залучення одного чи іншого суб`єкта підприємницької діяльності до перевезення товару. Митний орган помилково зазначає, що відсутність печатки свідчить про ознаки підробки, оскільки відповідачу не може бути достеменно відомо про обов`язковість такого реквізиту як печатка на сертифікаті походження саме в Республіці Еквадор. Сертифікат на противагу доводам відповідача містить назву органу, що його видав, а саме: «FEDERACION ECUATORIANA DE EXPORTADORES», в перекладі з іспанської: «Еквадорська федерація експортерів». Наведені відповідачем підстави, жодним чином не перешкоджають митному органу перевірити митну вартість імпортованого товару на підставі наданих позивачем документів. Надані позивачем документи кореспондуються між собою та містять чітку, недвозначну і зрозумілу інформацію про товар та його ціну, а отже у сукупності ті відомості, які підтверджують числові значення митної вартості (її складових), й не дають підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом. Суд першої інстанції вказував, що відповідач не підтвердив належними та допустимими доказами, а також аргументованими доводами про наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутності всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари.

Відповідно до матеріалів справи, 10.01.2018 року між ТОВ «РПК Адмірал» (покупець) та компанією «Promarosa, Productos del Mar Santa Rosa Cia. Ltda.» (Еквадор) (постачальник) укладено зовнішньоекономічний контракт № 10/01/18, за умовами якого, постачальник зобов`язується передати у власність покупця, а покупець зобов`язується прийняти та оплатити товар, на умовах та у строки, визначені контрактом, найменування (асортимент), кількість і ціна товару визначається у рахунках-фактурах (інвойсах) на кожну окрему партію товару, який є невід`ємною частиною даного контракту. Умовами поставки визначено, що ціна товару та базис поставки (Інкотермс, 2010) узгоджується сторонами на кожну партію окремо та вказується у специфікаціях до контракту Загальна сума контракту становить 500000,00 доларів США і визначається як вартість всіх інвойсів/проформ-інвойсів, підписаних до цього Контракту. Пунктом 3.2. Контракту визначено, що базисні умови Контракту - CFR/CIF Odessa Ukraine згідно Інкотермс 2010.

Сторонами контракту укладено специфікацію №2081 від 26.06.2024 року та інвойс № 003-002-000002081 від 26.06.2024 року щодо постачання з Еквадору до України товару: «Морожений вомер цілий 100-150», загальна вага (нетто) 19 600,00 кг., загальна вага (брутто) 21384,00 кг. Кількість упаковок - 1 960. На суму 24500,00 USD. Постачаня передбачено з Еквадору до Литви (Клайпеда) та кінцевий пункт отримання Україна Дніпро.

13.09.2024 року ТОВ «РПК Адмірал» було задекларовано до митного органу виїзду Волинська митниця товари: Риба морожена: вомер (Sе1еnе Peruviana), ціла, нерозроблена, без теплової обробки, без харчових домішок. Розмірний ряд: 100-150 гр/шт.Чиста вага нетто: 19600 кг, безврахування ваги крижаної глазурі, упаковано в 1960 карт.короби (з вкладенням п/е пакета, термоусадочна плівка, п/е тесьма) на 28 дерев. палетах. Дата виготовлення: 05/2024 р. Термін придатності: 18 місяців. Виробник: Promarosa,Productos Del Mar Santa Rosa CIA LTDA (6007). Країна виробництва: ЄС, шляхом подання тимчасової електронної митної декларації № 24UA34U4. Разом з митною декларацією подано до митного оформлення: зовнішньоекономічний контракт, сертифікат якості від 26.06.2024 року, рахунок-фактуру (інвойс) (Commercial invoice) №003-002-000002081 від 26.06.2024 року, специфікацію №2081 до інв. 003-0 від 26.06.2024 року, автотранспортну накладну (Road consignment note) б/н від 09.09.2024; Сертифікат про походження товару (Certificate of origin) №P від 08.07.2024 року, довідку про транспортно-експедиторські витрати від 13.09.2024 року, договір про надання послуг митного брокера №18-05-21 від 18.05.2021 року, договір (контракт) про перевезення №15-11 від 15.11.2022 року. Митна вартість товару заявлена за ціною договору (основний метод) відповідно до ст.58 МК України.

Київською митницею в ході контролю правильності визначення митної вартості на підставі розгляду поданих разом з митною декларацією документів встановлено, що документи, подані для підтвердження митної вартості товару відповідно до статті 53 Кодексу, містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Митниця вказувала, що у поданих до митного оформлення документах відсутність договору про надання транспортно-експедиційних послуг, відсутність банківського документу, який підтверджує оплату транспортно-експедиційних послуг. В графі 44 МД зазначено під кодом « 4104» зовнішньоекономічний договір (контракт) від 01.10.2018 №10/01/18 проте відсутній в електронному вигляді під МД, що унеможливлює перевірити умови на яких вантаж надійшов. Також, декларантом не надано коносамент - документ, який містить в собі інформацію про умови доставки вантажу через морські шляхи. В інвойсі від 26.06.2024 №003-002-000002081 та згідно п. 5.1 контракту від 01.10.2018 №10/01/18 вказані умови оплати - 30% передплата та балансовий платіж здійснюється після прибуття судна за копіями документів надісланих за допомогою факсу/електронної пошти, але платіжне доручення на оплату партії товару декларантом не надано. В інвойсі від 26.06.2024 №003-002-000002081 зазначено країна відправки Еквадор в графі 15 МД зазначено країну відправлення Литва. Згідно інвойсу від 26.06.2024 №003-002-000002081 та графи 20 митної декларації товар постачається в Україну на умовах поставки CFR- Klaipeda (LT)... Врахочуючи, що документи, які містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарівта передбачені положенням наказу Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №599 декларантом при митному оформленні не надано, у митного органу відсутня можливість здійснити перевірку правильності складових митної вартості В сертифікаті про походження товарів від 08.07.2024 №Р відсутні найменування та печатка уповноваженого органу сертифікації. До митного оформлення не надано декларації країни відправлення та її переклад (за наявності). Керуючись вимогами статті 53 Митного кодексу України митницею були додатково витребувані у позивача додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості товарів: документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.

ТОВ «РПК Адмірал» листом було додатково надано митному органу додаткові документи, а саме: експортна декларація постачальника; прайс лист №1 від 21.06.2024 року; проформа Інвойс 3912-СUF від 21.06.2024 року; swift від 08.07.2024 року та від 26.07.2024 року; банківські виписки від 08.07.2024 року та від 26.07.2024 року. Додатково повідомлено, що немає можливості надати додаткові документи окрім наданих.

Згідно матеріалів справи, митним органом винесено рішення про коригування митної вартості товарів від 13.09.2024 року № UA100430/2024/000013/2 із застосуванням резервного методу у відповідності до статті 64 Митного кодексу України. Приймаючи оскаржуване рішення та коригуючи митну вартість товару, який ввозився на митну територію України, відповідач використав наявну у нього інформацію для товару на рівні 2,90 доларів США за 1 кг.

На підставі рішення, відповідач оформив картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 13.09.2024 року №UA100430/2024/000155.

ТОВ «РПК Адмірал» задекларувало товар, а митниця випустила його у вільний обіг за ЕМД № 24UA39U0 від 28.06.2024 року.

Відповідно до ст. 49, ч. 1, ч. 3 ст. 51, ч. 2 ст. 52 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Визначення митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України у митних режимах, відмінних від митного режиму імпорту, здійснюється згідно з положеннями статей 65, 66 цього Кодексу. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації. У випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Згідно ст. 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. У разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію). Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Отже, передбачений перелік документів, які подаються разом з митної декларацію, які мають на меті встановити товар та визначити його вартість, вартість страхування, транспортування, упаковки, є вичерпним. У разі, коли декларантом надано повний перелік документів передбачених частиною 2 ст. 53 МК України, та можливо встановити повну, вірну ціну товару, складники, що впливають на формування його вартості, вимагати додаткові документи заборонено.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Згідно з ч. 2-4 ст. 57, ч. 1-2 ст. 58 МК України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що митниця при митному оформленні товарів мала нарікання, що в графі 44 МД зазначено під кодом « 4104» зовнішньоекономічний договір (контракт) від 01.10.2018 №10/01/18, який відсутній в електронному вигляді під МД, що унеможливлює перевірити умови на яких вантаж надійшов.

Зовнішньоекономічний договір (контракт) від 01.10.2018 року №10/01/18 наданий разом з МД№24UA34U4,

Відповідач посилається на те, що декларантом не надано коносамент - документ, який містить в собі інформацію про умови доставки вантажу через морські шляхи.

Пунктом 3.2. Контракту визначено, що базисні умови контракту - CFR/CIF Odessa Ukraine згідно Інкотермс 2010 (якщо інші умови не узгоджені сторонами для окремої поставки у відповідному Інвойсі/проформі-інвойсі). Специфікацією №2081 від 26.06.2024 року до контракту сторони узгодили, що поставка даної партії товару відбувається на умовах CFR Клайпеда.

Митниця вказує, що в інвойсі від 26.06.2024 року №003-002-000002081 вказані умови оплати - 30% передплата та 70% після оплата балансовий платіж здійснюється після прибуття судна за копіями документів надісланих за допомогою факсу/електронної пошти, але платіжне доручення на оплату партії товару декларантом не надано.

Проте, позивачем до митного оформлення надано SWIFT від 08.07.2024 року та від 26.07.2024 року та банківські виписки від 08.07.2024 року та 26.07.2024 року, які є належними доказами, що підтверджують оплату за товар.

В інвойсі від 26.06.2024 року № 003-002-000002081 зазначена країна відправки Еквадор в графі 15 МД зазначено країну відправлення Литва. Окрім того, згідно інвойсу від 26.06.2024 №003-002-000002081 та графи 20 митної декларації товар постачається в Україну на умовах поставки CFR- Klaipeda (LT). До митного оформлення надано Довідку про транспорті витрати від 13.09.2024 б/н, видану ФОП «Добро Логістик Компані». Разом з тим, згідно відомостей, зазначених в автотранспортній накладній CMR від 09.09.2024 № б/н, безпосереднім перевізником товару є TOB «Hrand Trans Volyn». Отже, відбулося залучення третіх осіб. Підприємство, яке надало документи для підтвердження транспортних витрат повинно однозначно ідентифікуватись з підприємством, що здійснило перевезення оцінюваного товару. Однак документи, які видані суб`єктами господарювання, що залучались безпосередньо до договору транспортного експедирування, як і сам договір, не надаються. Підтвердженням витрат експедитора є документи (рахунки, накладні тощо), видані суб`єктами господарювання, що залучалися до виконання договору транспортного експедирування, або органами влади. Враховуючи, що документи, які містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів та передбачені положенням наказу Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 599 декларантом при митному оформленні не надано, у митного органу відсутня можливість здійснити перевірку правильності обчислення складових митної вартості.

Як встановлено з матеріалів справи, відповідно до умов поставки СFR - Klaipeda, транспорт оплачується продавцем до Клайпеди, транспортні витрати до кордону України були включені в ціну товару, на підтвердження чого декларантом було надано довідку ТОВ «Добро Логістик Компані» від 13.09.2024 року та рахунок.

У довідці ТОВ «Добро Логістик Компані» від 13.09.2024 року зазначено, що транспортні витрати від м. Клайпеда (Литва) до п/п Ягодин (Україна), складають - 47000,00 грн.: Транспортно-експедиторські витрати по території України від п/п Ягодин до м. Київ, склали 8000,00 грн.; Загальна сума перевезення 55000,00 грн. Страхування вантажу не проводилось. Завантаження та експедиційні послуги за межами України входять у вартість перевезення.

В інвойсі від 26.06.2024 року № 003-002-000002081 не зазначено «країна відправки Еквадор», інвойс містить інформацію такого змісту: PLACE OF LOADING: GUAYAQUIL-ECUADOR (місце навантажування: Гуякіль-Еквадор); PLACE OF DISCHARGE: KLAIPEDA-LITHUANIA (місце розвантажування: Клайпеда-Литва); Final destination: Dnipro, Ukraine» (Кінцевий пункт призначення: Дніпро, Україна).

Відповідності до умов контракту та визначених ним умов поставки, продавець організував та здійснив відправку товару у порт розвантаження Клайпеда-Литва, що повністю підтверджується наданими товаросупровідними документами й узгоджується з відображеними декларантом у митній декларації значеннями.

З наданих до митного оформлення документів та додатково наданих можливо встановити підстави визначення декларантом митної вартості. Зазначення про недоліки у де-яких супутніх до товарів документах є загальними та не унеможливлюються визначення числових значень, наявна можливість перевірити їх достовірність та повноту заповнення.

Встановлено, що Київською митницею при коригуванні митної вартості товару було використано інформацію щодо раніше визнаних/визначених митних вартостей за першим методом згідно за оформленням подібного товару, за раніше поданими ВМД, зокрема від 24.06.2024 року №UA24UA100060/2024/217993U4.

В матеріалах справи наявна копія вантажно-митної декларації від 24.06.2024 року №UA24UA100060/2024/217993U4, яка була взята митним органом для коригування митної вартості товару. Декларацією взятою для коригування вартості товару підтверджується, що на територію України з Туреччини, ввезено товари: риба морожена: вомер, ціла, нерозроблена, без теплової обробки, без харчових домішок, виробник: Monmifish S.A. Порівнюючи умови ввезення та характеристики товару за декларацією 24UA34U4 від 13.09.2024 року та декларації, яка була використана митницею від 24.06.2024 року №UA24UA100060/2024/217993U4, колегія суддів зазначає, що однаковим є товар, що ввозився, його характеристики, умови постачання, різним є виробник та походження товару.

Проте, використана для митного коригування вартості товару митна декларація від 24.06.2024 року №UA24UA100060/2024/217993U4 визначає вартість товару за резервним методом (6 метод), тобто митниця використала декларацію, що подана декларантом після коригування, де визначено митну вартість товару не за основним методом. Такою митною декларацією постачальник та декларант погодились з коригуванням митниці та вказали завищену митну вартість для свого товару для ввезення його на митну територію України.

Частинами 1, 2, 6 ст. 54 Митного кодексу України визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України, митниця не довела правомірність свого рішення, не обґрунтувала в чому саме, на її думку, розбіжності в документах поданих позивачем, не дають змогу визначити митну вартість товару за основним методом за ціною товару, визначеною позивачем у інвойсі до контракту.

Суд вказує, що частиною 7 ст. 54 Митного кодексу України визначено, що у разі якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

На думку суду, позивачем було вірно проведено розрахунок митної вартості, відповідно до контракту, подано документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 Митного кодексу України, вірно обрано метод визначення митної вартості товару.

При вирішенні спору, суд апеляційної інстанції враховує позиції Верховного Суду, зокрема, викладені у постановах від 14.11.2019 року у справі № 809/33/17, від 25.02.2021 року у справі № 815/6799/17, від 02.03.2021 року у справі № 809/857/17, від 12.03.2021 року у справі № 826/16699/16, 05.03.2021 року у справі № 823/1461/17, від 17.05.2022 року у справі № 814/1916/17, від 29.06.2022 року у справі № 1.380.2019.001524, від 21.06.2022 року у справі № 820/6811/16, від 08.06.2022 року у справі № 380/1197/20.

Згідно ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів апеляційного суду вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції слід залишити без змін, як таке, що прийняте з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст. 139, 242, 315, 316, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Київської митниці залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.01.2025 року в справі №160/28237/24 залишити без змін.

Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення у порядку ст.ст. 328 329 КАС України.

Головуючий - суддя О.М. Лукманова

суддя Л.А. Божко

суддя Ю. В. Дурасова