Справа № 560/3371/25
Суддя: Печений Є.В.
Дата ухвалення: 2025-06-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/3371/25
УХВАЛА

03 червня 2025 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Печеного Є.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження процесуальне питання, пов`язане з розглядом адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Хмельницькій області , Державної судової адміністрації України про визнання протиправними та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Хмельницькій області, Державної судової адміністрації України у якому просить:

" - визнати протиправними дії Територіального управління Державної судової адміністрації України в Хмельницькій області щодо нарахування та виплати судді Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області ОСОБА_1 суддівської винагороди та допомоги на оздоровлення за період з 1 січня 2021 року по 31 січня 2025 року, обчисленої виходячи з прожиткового мінімуму для працёздатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді з 1 січня 2021 року в розмірі 2102 гривні;

- визнати протиправними дій Державної судової адміністрації України щодо незабезпечення Територіального управління Державної судової адміністрації України в Хмельницькій області в повному обсязі бюджетними асигнуваннями для проведення видатків з виплати суддівської винагороди та допомоги на оздоровлення судді Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області ОСОБА_1 з 01 січня 2021 року до 31 січня 2025 у відповідності до вимог ст. 135 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", виходячи з базового розміру посадового окладу судді 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого на 01.01.2021 становить 2270 грн, на 01.01.2022 - 2 481,00 грн. на 01.01.2023 року - 2684,00 грн., на 01.01.2024 та 01.01.2025 - 3028 грн.

- зобов`язати Державну судову адміністрацію України забезпечити Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Хмельницькій області в повному обсязі бюджетними асигнуваннями для здійснення видатків з виплати суддівської винагороди та допомоги на оздоровлення судді Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області ОСОБА_1 за період з 01.01.2021 до 31.01.2025, обчисленої виходячи з базового розміру посадового окладу судді 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 01.01.2021 - 2270 грн, на 01.01.2022 - 2 481.00 грн. на 01.01.2023 року - 2684,00 грн., на 01.01.2024 та 01.01.2025 - 3028 грн.

- зобов`язати Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Хмельницькій області провести нарахування та виплату суддівської винагороди та допомоги на оздоровлення судді Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області ОСОБА_1 з 01.01.2021 до 31.01.2025, на підставі частин 2, 3, 4 статті 135 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», виходячи з базового розміру посадового окладу судді 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого відповідно з 01.01.2021 - 31.12.2021 становить 2270 грн. з 01.01.2022 - 31.12.2022 становить 2 48100 грн. - 01.01.2023-31.12.2023 становить - 2684,00 грн., з 01.01.2024 -31.01.2025 становить 3028 грн., з утриманням з цих сум передбачених законом податків та обов`язкових платежів при їх виплаті, і з урахуванням розміру раніше виплаченої суддівської винагороди за вказаний період".

Ухвалою від 05.03.2025 відкрито провадження у справі, постановлено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без призначення судового засідання та виклику сторін.

Дослідивши матеріали справи, суд зазначає про таке.

Частиною 13 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Дослідженням позовної заяви встановлено, що вона подана без додержання вимог, встановлених статтею 161 КАС України.

Так, згідно із частиною шостою статті 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною третьою статті 122 КАС України визначено, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів

Відповідно до частини п`ятої статті 122 КАС України, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Разом з тим, Кодекс законів про працю України (далі КЗпП України) встановлює інші строки звернення до суду щодо вирішення трудових спорів.

Частина друга статті 233 КЗпП України (в редакції, чинній до 18.07.2022 включно) передбачала, що у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду без обмеження будь-яким строком.

Однак, Законом України від 01.07.2022 № 2352-IX Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин були внесені зміни до цієї статті КЗпП України і з 19.07.2022 строки звернення до суду стали обмеженими. Зокрема, працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Із заявою у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Такі ж положення навела позивачка у позові в частині пояснень щодо строку звернення до суду.

Судом встановлено, що вимоги позовної заяви у цій справі щодо нарахування та виплати суддівської винагороди, включаючи допомогу на оздоровлення, охоплені періодом із 01.01.2021 по 31.01.2025 року.

У даному випадку позовні вимоги, які охоплюють період з 01.01.2021 по 18.07.2022 включно не обмежений будь-яким строком звернення до суду.

Однак, після внесення змін до статті 233 КЗпП, питання щодо вирішення трудового спору, в даному випадку щодо виплати суддівської винагороди, включаючи допомогу на оздоровлення, з 19.07.2022 по 31.01.2025 обмежений строком звернення до суду три місяці.

Позивачка звернулась до суду з цим позовом лише 26.02.2025 року.

З огляду на викладене вище, із позовними вимогами про виплату суддівської винагороди, за період з 19.07.2022 по 31.10.2024 позивачка звернулась з пропуском трьохмісячного строку звернення до суду.

Щодо посилань позивачки про причини пропуску звернення до суду за період з 19.07.2022 по 31.10.2024 року, то необхідно зазначити таке.

Суддівська винагорода є щомісячним періодичним платежем, а тому, у будь-якому разі, розмір суддівської винагороди відомий особі, яка її отримує.

Отже, з дня отримання суддівської винагороди особою, вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів.

Реалізація позивачкою права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від неї самої, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача.

Позивачка, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, не реалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 20 листопада 2019 року у справі №9901/405/19 зазначила, що правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення таких причин - вони повинні бути поважними, реальними або, як згадано вище, непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інші подібні за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки.

Інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Із приводу посилання позивачки як на підставу пропуску звернення до суду з вимогами за період з 19.07.2022 по 31.10.2024 року введення в Україні воєнного стану, то суд вважає його безпідставною з огляду на таке.

За усталеною практикою Верховного Суду, введення воєнного стану може бути визнано судом поважною причиною пропуску відповідного процесуального строку або його продовження за умови, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такою обставиною.

Водночас, саме посилання на введення воєнного стану на території України не може бути поважною причиною для поновлення або продовження відповідного процесуального строку для органу державної влади без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до суду та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на роботу такого органу, що, водночас, обумовило пропуск відповідного строку або необхідність його продовження.

Згідно зі статтею 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Отже, положеннями статті 123 КАС України передбачено, що передумовою настання відповідних наслідків для позивача є надання останньому можливості подати заяву про поновлення пропущеного строку в разі її неподання, або ж вказати інші причини пропуску строку, аніж ті, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку та визнані судом неповажними.

Положення КАС України передбачають, що у випадку встановлення судом факту пропуску позивачем строку звернення до суду з позовом, такій особі гарантується надання часу для подання заяви про поновлення строку звернення до суду з позовом із наданням доказів поважності причин його пропуску.

Згідно із частиною шостою статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали (ч. 13 ст. 171 КАС України).

Оскільки позовна заява в частині вимог про нарахування та виплату суддівської винагороди, включаючи допомогу на оздоровлення, за період з 19.07.2022 по 31.10.2024 року, не відповідає зазначеним вище вимогам, встановленим статтею 161 КАС України, в цій частині її належить залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачці у цей строк необхідно усунути вказані вказані недоліки позовної заяви в частині вимог про нарахування та виплату суддівської винагороди, включаючи допомогу на оздоровлення, за період з 19.07.2022 по 31.10.2024 року, шляхом подання (надіслання) до суду заяви про поновлення строку звернення до суду в частині зазначених позовних вимог, в якій вказати інші причини поважності пропуску цього строку, навести обставини, які об`єктивно перешкоджали позивачці своєчасно звернутися до суду, та надати відповідні докази на їх підтвердження у разі наявності таких.

Керуючись статтями 161, 171, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 в частині вимог про нарахування та виплату суддівської винагороди, включаючи допомогу на оздоровлення, за період з 19.07.2022 по 31.10.2024 року - залишити без руху.

Надати позивачці строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня вручення їй ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Попередити позивачку, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви в частині вимог про нарахування та виплату суддівської винагороди, включаючи допомогу на оздоровлення, за період з 19.07.2022 по 31.10.2024 року, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, позовна заява у вказаній частині вимог буде залишена без розгляду, за приписами ч. 15 статті 171 КАС України.

Копію ухвали направити сторонам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Головуючий суддя Є.В. Печений