Справа № 420/28268/24
Суддя: Димерлій О.О.
Дата ухвалення: 2025-06-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 червня 2025 р.м. ОдесаСправа № 420/28268/24

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Димерлія О.О.,

суддів Шляхтицького О.І., Лук`янчук О.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Волинської митниці на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23.12.2024 року у справі №420/28268/24 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «АКВАФРОСТ» до Волинської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2024/000238/2 від 21.08.2024 року

У С Т А Н О В И В:

07 вересня 2024 року товариство з обмеженою відповідальністю «АКВАФРОСТ» (далі позивач, товариство) звернулось до Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою, у якій просило:

- визнати протиправним та скасувати рішення Волинської митниці про коригування митної вартості товарів № UA205140/2024/000238/2 від 21.08.2024 року.

Обґрунтовуючи позовну заяву, Товариство вказувало, що визначення відповідачем митної вартості товару, який ввозився на митну територію України, за резервним методом відповідно до положень статті 64 Митного кодексу України на підставі інформації, наявної у митного органу, а не за основним (за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються), як здійснено позивачем, суперечить вимогам Митного кодексу України.

Як стверджувало Товариство, декларантом надано до митного органу всі необхідні документи для ідентифікації товару, що ввозився, та в підтвердження заявленої ним митної вартості. За таких обставин, на переконання позивача, оскаржуване рішення митного органу є протиправним та підлягає скасуванню.

За наслідками розгляду зазначеної справи Одеським окружним адміністративним судом 23 грудня 2024 року прийнято судове рішення, яким позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю «АКВАФРОСТ» задоволено повністю.

Визнано протиправним та скасовано рішення Волинської митниці про коригування митної вартості товарів № UA205140/2024/000238/2 від 21.08.2024 року.

Приймаючи таке рішення та дослідивши обставини справи, суд першої інстанції дійшов висновку, що Товариством подано всі належні та допустимі докази в підтвердження правильності обраного методу визначення митної вартості товару та числових значень останньої, та як наслідок, відсутність у митного органу підстав для застосування при митному оформленні імпортованого позивачем товару іншого (резервного) методу.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, Волинською митницею (далі скаржник, митний орган) подано апеляційну скаргу, у якій посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, просить апеляційний суд скасувати оскаржуване рішення суду та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.

Вимоги апеляційної скарги скаржник обґрунтовує тим, що за результатами проведеної перевірки документів, які надані позивачем до митного органу разом з митною декларацією, відповідачем правомірно скориговано митну вартість товарів за резервним методом у зв`язку із не підтвердженням Товариством правильності визначення митної вартості імпортованого товару за ціною договору (контракту).

У відзиві на апеляційну скаргу представник товариства з обмеженою відповідальністю «АКВАФРОСТ» спростовує доводи апеляційної скарги митного органу, вказуючи на законність ухваленого судового рішення та просить його залишити без змін.

В силу приписів пункту 1 частини 1 статті 311 КАС України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Переглядаючи рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіряючи дотримання судом норм процесуального права при установленні фактичних обставин у справі та правильність застосування норм матеріального права, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на таке.

Зокрема, як установлено судом першої інстанції та з`ясовано судовою колегією, 30.04.2020 року між компанією «Brodrene Sperre AS» (Елінгсой, Норвегія) (далі - постачальник) та ТОВ «АКВАФРОСТ» (далі - покупець) укладений контракт №30/04/20-38. (а.с.54-58)

Відповідно до умов вказаного контракту №30/04/20-38 від 30.04.2020 року постачальник зобов`язується передати покупцю товар, зазначений в інвойсі до цього контракту, а покупець зобов`язується прийняти товар та своєчасно оплатити його вартість, в термін і на умовах, передбачених цим контрактом.

Номенклатура, асортимент, кількість і вартість, а також інші необхідні характеристики товару, попередньо узгоджені сторонами, вказуються в інвойсі, який є невід`ємною частиною даного контракту. (підпункт 1.1. пункту 1 контракту)

У відповідності із підпунктом 1.2. пункту 1 контракту №30/04/20-38 від 30.04.2020 року поставка товару здійснюється на адресу покупця. Покупець приймає товар та бере на себе зобов`язання за розрахунками з постачальником.

Згідно до підпункту 3.2 пункту 3 контракту №30/04/20-38 від 30.04.2020 року поставка товарів за цим договором повинна здійснюватися покупцеві. Терміни та умови поставки (відповідно до «Інкотермс 2010») обумовлюються в інвойсах до цього контракту.

Згідно до підпункту 4.1 пункту 4 контракту №30/04/20-38 від 30.04.2020 року ціни на поставлені товари повинні бути узгоджені сторонами та вказуються в інвойсі на кожну поставку товару.

Приписами підпункту 5.3 пункту 5 контракту №30/04/20-38 від 30.04.2020 року визначено, що сума, умови та валюта платежу також повинні вказуватися в інвойсі до контракту на кожну конкретну поставку товару.

Платежі по даному контракту можуть здійснюватися як у вигляді попередньої оплати, так і з відстрочкою платежу. (підпункт 5.4 пункту 5 контракту)

На виконання умов контракту №30/04/20-38 від 30.04.2020 року на адресу ТОВ «АКВАФРОСТ» компанією «Brodrene Sperre AS» (Елінгсой, Норвегія) поставлено партію товару, а саме:

«Креветки (Pandalus borealis) в панцирі з головою, варено-морожені без харчових добавок, приправ та інших інгредієнтів, без складових сумішей, розмірний ряд 90-120 шт/кг -18500 кг. Дата виробництва - 01.05.2024 року - 02.06.2024 року, термін придатності - 24 місяці.».

Для проведення митного оформлення товарів, поставлених за контрактом №30/04/20-38 від 30.04.2020 року, декларантом (ПП «РЕМПЕКТ БРОК» подано до Одеської митниці митну декларацію (МД) №24UA76U1 від 21.08.2024 року. (а.с.73)

Згідно до відомостей графи 42, 43 митної декларації декларацію (МД) №24UA76U1 від 21.08.2024 року декларантом зазначено метод визначення митної вартості « 1 - основний» за ціною договору у розмірі 92500 доларів США. Умови поставки (графа 20 митної декларації) FCA NO Ellingsoy.

При поданні митної декларації №24UA76U1 від 21.08.2024 року декларантом надано Волинській митниці наступні документи:

1. Рахунок-проформа (Proforma invoice) № 100100 від 30.05.2024 року;

2. Рахунок-проформа (Proforma invoice) № 100394 від 13.08.2024 року;

3. Рахунок-фактура (invoice) (commercial invoice) №1000529 від 16.08.2024 року;

4. Автотранспортна накладна (Road consignment note) б/н від 16.08.2024 року;

5. Сертифікат якості (Certificate of quality) б/н від 16.08.2024 року;

6. Сертифікат про походження товару (Certificate of origin) № AR629059973 від 16.08.2024 року;

7. Міжнародний ветеринарний сертифікат або ветеринарне свідоцтво (Veterinary certificate) № 24400 098084 від 16.08.2024 року;

8. Декларація виробника б/н від 16.08.2024 року;

9. Довідка про транспортні витрати № 000000205 від 16.08.2024 року;

10. Рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг № 884 від 16.08.2024 року;

11. Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів № 30/04/20-38 від 30.04.2020 року;

12. Договір про надання послуг митного брокера № 80 від 08.07.2024 року;

13. Договір про перевезення вантажів автомобільним транспортом у внутрішньому та/або міжнародному сполученнях № 11/05/2023 від 11.05.2023 року;

14. Заявка на перевезення №115 від 09.08.2024 року;

15. Платіжний документ, що підтверджує вартість товару № 16 від 14.08.2024 року;

16. Платіжний документ, що підтверджує вартість товару № 400564 від 13.06.2024 року;

17. Лист від ПП «Респект Брок»;

18. Пакувальний лист до інвойсу 100394;

19. Прайс-лист б/н від 13.08.2024 року;

20. Копія митної декларації країни відправлення № 143600 від 16.08.2024 року;

21. Банківський платіжний документ, що стосується оплати товару №1084 від 24.01.2024 року;

22. Інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами № 11801397 від 21.08.2024 року.

За наслідками дослідження документів, які подані декларантом для здійснення митного оформлення товару, Волинською митницею повідомлено декларанта про те, що подані документи містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей в підтвердження числових значень складових митної вартості товарів. У зв`язку із зазначеним, відповідно до частини 3 статті 53 Митного кодексу України, Товариство зобов`язано надати (за наявності) додаткові документи.

На повідомлення митного органу про необхідність надати додаткові документи декларант направив до Волинської митниці лист від ПП «Респект Брок» (митного брокера), в якому зазначено про те, що уповноваженим представником ТОВ «АКВАФРОСТ» подано всі необхідні документи для митного оформлення.

21.08.2024 року Волинською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA205140/2024/000238/2. (а.с.95-96)

Так, у вказаному рішенні про коригування митної вартості товарів митним органом зазначено, що у поданих до митного оформлення документах містяться розбіжності, а саме:

1) Відповідно п.5.4 зовнішньоекономічного контракту №30/04/20-38 від 30.04.2020 року розрахунки можуть здійснюватися як у вигляді попередньої оплати так і з відстрочкою платежу. В рахунку-фактурі № 1000529 від 16.08.2024 року зазначена сума 92500 дол. США у формі передоплати. Надані банківські платіжні документи №16 від 14.08.2024 року на суму 64750 дол. США, №400564 від 13.06.2024 на суму 149295 дол. США, не ідентифікуються з оплатою за оцінювану партію товару;

2) Умови поставки FCA передбачають, що на покупця покладені обов`язки з оплати завантаження товару на транспорт перевізника, перевезення, страхування. В довідці про транспортні витрати №000000205 від 16.08.2024 року зазначена вартість перевезення, проте відомості про вартість навантаження відсутні. В графі 21 ДМВ відсутні відомості про вартість витрат на навантаження, страхування. Вказане свідчить про наявність ризиків заявлення до митного оформлення неповних відомостей стосовно складових митної вартості;

3) Прайс-лист товару б/н від 13.08.2024 року є пропозицією одного найменування товару. Проте прайс-лист виробника товару відповідно до VІI статті ГАТТ повинен бути виданий для загального (широкого) кола покупців та містити весь асортимент продукції, який виробник пропонує для продажу.

У відповідності із вказаним рішенням, митну вартість товару, що імпортується, скориговано та визначено відповідачем із застосуванням резервного методу згідно до наявної у митному органі інформації.

Як слідує зі змісту рішення про коригування митної вартості товару, враховуючи вимоги статті 64 Митного кодексу України, відповідачем використана наявна в митниці інформація щодо раніше визнаних/визначених митних вартостей товарів, а саме:

- товар «Креветки (Pandalus borealis) в панцирі з головою, варено-морожені, розмірний ряд 90-120 шт/кг.», виробник VL-61 Karine H Halstensen Prawns A. Норвегія, ввезеного з врахуванням умов поставки (FСА) та обсягу партії на рівні 5,70 дол. США/кг за МД №UA 100130/2024/283755 від 15.07.2024 року.

Згідно із пунктами 23 та 24 частини першої статті 4 МК України:

митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення;

митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, відповідно до статті 49 Митного кодексу України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню (частина друга статті 52 Митного кодексу України).

Відповідно до статті 53 Митного кодексу України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга статті 53 Митного кодексу України).

Як визначено у частині третій статті 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи відповідно до переліку, наведеному в даній нормі.

Системний аналіз наведених правових норм вказує на те, що митні органи мають право витребувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, які є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

З наявних в матеріалах справи доказів слідує, що митну вартість імпортованого товару, яка вказана у митній декларації, декларантом визначено за основним методом за ціною договору у розмірі 92500 доларів США.

Апеляційним судом установлено, що відповідачем під час здійснення контролю правильності визначення декларантом позивачкою митної вартості імпортованого в Україну товару поставлено під сумнів правильність визначення його митної вартості.

Так, в обґрунтування правомірності прийняття спірного рішення відповідач посилається на те, що наданий Товариством до митного органу Прайс-лист товару б/н від 13.08.2024 року є пропозицією одного найменування товару. Водночас, за позицією митного органу, прайс-лист виробника товару повинен бути виданий для загального (широкого) кола покупців та містити весь асортимент продукції, який виробник пропонує для продажу.

З цього приводу, суд апеляційної інстанції вказує, що прайс-лист, по-перше, не є основним документом відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів. По-друге, жодний нормативний акт, зокрема міжнародний, не встановлює вимоги до форми та змісту прайс-листів.

Тобто, прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей як на підставу для коригування митної вартості товару.

При цьому, митним орган не взято до уваги, що номенклатура, асортимент, кількість і вартість, а також інші необхідні характеристики товару, попередньо узгоджені сторонами, вказуються в інвойсі, який є невід`ємною частиною даного контракту. (підпункт 1.1. пункту 1 контракту)

Згідно до підпункту 3.2 пункту 3, підпункту 4.1 пункту 4 контракту №30/04/20-38 від 30.04.2020 року умови поставок за цим контрактом та ціна товару визначаються і зазначаються у інвойсі на кожну поставку товару.

З урахуванням встановлених обставин, на переконання судової колегії, обґрунтованим є висновок суду попередньої інстанції про те, що відсутність у прайс-листі певної інформації, не є підставою для коригування митної вартості імпортованого товару, оскільки умови господарських відносин між Товариством та його постачальником вказувались, виходячи із умов контракту, саме у інвойсах.

Що ж стосується посилання митного органу в оскаржуваному рішення на те, що Товариством не надано документального підтвердження такої складової митної вартості як вартість навантаження оцінюваних товарів та страхування, апеляційний суд вказує про таке.

Так, пунктом 6 частини 10 статті 58 МК України визначено, зокрема, таку складову митної вартості, як витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.

Згідно до відомостей, що містяться у товаросупровідних документах та згідно до митної декларації №24UA76U1 від 21.08.2024 року, транспортування товару здійснювалося на умовах поставки FCA NO Ellingsoy (Інкотермс 2010).

Згідно із Офіційними правилами тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати (Інкотермс 2010) термін FCA (FREE CARRIER (...named place) «франко-перевізник» (... назва місця) означає, що продавець здійснює поставку товару, який пройшов митне очищення для експорту, шляхом передання призначеному покупцем перевізнику у названому місці.

Слід зазначити, що вибір місця поставки впливає на зобов`язання щодо завантаження й розвантаження товару у такому місці. Якщо поставка здійснюється на площах продавця, продавець відповідає за завантаження. Якщо ж поставка здійснюється в іншому місці, продавець не несе відповідальності за розвантаження товару. Цей термін може бути застосований незалежно від виду транспорту, включаючи змішані (мультимодальні) перевезення.

Під словом "перевізник" розуміється будь-яка особа, що на підставі договору перевезення зобов`язується здійснити або забезпечити здійснення перевезення товару залізницею, автомобільним, повітряним, морським, внутрішнім водним транспортом або комбінацією цих видів транспорту. Якщо покупець призначає іншу особу, ніж перевізник, прийняти товар для перевезення, то продавець вважається таким, що виконав свої обов`язки щодо поставки товару з моменту його передання такій особі

Пунктом А.3 Інкотермс за умовами поставки FCA передбачено, що покупець зобов`язаний за власний рахунок укласти договір перевезення товару від названого місця, окрім випадків, коли договір перевезення укладено продавцем відповідно до статті А.З "а".

Також, за вказаних умов продавець зобов`язаний у відповідності до договору купівлі-продажу надати покупцю товар, рахунок-фактуру або еквівалентне йому електронне повідомлення, а також будь-які інші докази відповідності, які можуть знадобитись за умовами договору купівлі-продажу.

Згідно до п. А.4. розділу FCA продавець зобов`язаний надати товар перевізнику або іншій особі, призначеній покупцем або обраній продавцем у відповідності зі статтею А.3 "а", у названому місці у день чи в межах періоду, що узгоджені сторонами для здійснення поставки.

При цьому, судова колегія вказує, що відповідно до умов FCA у покупця немає обов`язку перед продавцем щодо укладення договору страхування. Страхування може бути здійснено продавцем, покупцем, ними двома, або зовсім не здійснюватися. Отже, термін FCA передбачає можливість, а не обов`язок страхування товару.

З огляду на вище викладене апеляційний суд погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що у разі, якщо товар фактично не страхувався, то відсутність доказів страхування не може бути підставою для відмови у митному оформленні товару за заявленою декларантом митною вартістю.

Поряд із цим, належного документального підтвердження того, що у даному випадку місце завантаження товарів є складом продавця, а отже і завантаження товарів на транспортний засіб здійснювалось за рахунок останнього, ні під час митного оформлення товарів, ні в подальшому в порядку частини 8 статті 55 Митного кодексу України, Товариством надано не було.

Більше того, згідно із приписами договору від 11.05.2023 року №11/05/2023 про перевезення вантажів автомобільним транспортом у внутрішньому та/або міжнародному сполученнях, послуги з перевезення вантажів здійснюються на умовах цього договору та підписаних сторонами заявок, які є невід`ємною частиною договору.

У відповідності до положень вказаного Договору одним із обов`язків замовника, яким у даному випадку виступає ТОВ «АКВАФРОСТ», є організація вантажно-розвантажувальних робіт.

Однак, надані декларантом документи, а саме заявка на перевезення від 09.08.2024 року №115 та довідка про транспортні витрати №000000205 від 16.08.2024 року, не містили інформації стосовно такої складової митної вартості, як витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України, що позбавило можливості митний орган впевнитись у повноті та у правильності визначення митної вартості товару за першим методом за ціною договору.

Окрім цього, позивач не надав доказів оплати за правочином (договором від 11.05.2023 року №11/05/2023 про перевезення вантажів) на час подання митної декларації, як і вартості витрат понесених на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням на митну територію України, як визначено умовами поставки FCA. Таким доказом є платіжні документи.

Відтак, декларантом не спростовано сумніви митниці щодо правильності визначення митної вартості товарів, в частині необхідності включення такої складової митної вартості як вартість навантаження оцінюваних товарів, передбаченої пунктом 6 частини 10 статті 58 Митного кодексу України.

Надаючи оцінку обставинам щодо оплати позивачем поданого для митного оформлення товару, суд апеляційної інстанції вказує, що згідно до умов контракту №30/04/20-38 від 30.04.2020 року оплата за товар може здійснюватися як у вигляді попередньої оплати, так і з відстрочкою платежу. (підпункт 5.4 пункту 5 контракту)

Приписами підпункту 5.3 пункту 5 контракту №30/04/20-38 від 30.04.2020 року визначено, що сума, умови та валюта платежу також повинні вказуватися в інвойсі до контракту на кожну конкретну поставку товару.

З наданого до митного оформлення інвойсу № 1000529 від 16.08.2024 року слідує, що оплата за товар у розмірі 92500 дол. США здійснюється у формі передоплати. (а.с.78)

За позицією митного органу, надані Товариством банківські платіжні документи №16 від 14.08.2024 року на суму 64750 дол. США, №400564 від 13.06.2024 на суму 149295 дол. США, не ідентифікуються з оплатою за оцінювану партію товару.(а.с.88-89)

Дійсно наданий платіжний документ №400564 від 13.06.2024 на суму 149295 дол. США не стосується оплати за поставлений товар, оскільки містить посилання на інший інвойс, а саме №100100 від 30.05.2024 року.

При цьому, як слідує зі змісту платіжного документу №16 від 14.08.2024 року, розмір оплати за поставлений товар у відповідності до інвойсу № 1000529 від 16.08.2024 року становить 64750 дол. США, та є меншим від розміру, зазначеного у рахунку-фактурі (інвойсу) № 1000529 від 16.08.2024 року, що свідчить про неповну оплату.

Наведені обставини, на переконання суду апеляційної інстанції, впливають на достовірність заявленої декларантом митної вартості імпортованого товару та свідчить про відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Слід зазначити, що саме позивач на стадії декларування товару (подання декларації та інших документів) зобов`язаний довести та надати докази (відповідні документи) того, що має право декларувати товари за основним методом - за ціною договору (контракту), і лише у разі надання таких документів, контролюючий орган за наявності у нього сумнівів може витребувати додаткові документи, що передбачені ч. 4 ст. 53 Митного кодексу України.

Такий сумнів в даному випадку зумовлений неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено.

При цьому, висновки ж Верховного Суду, викладені у постанові від 02.06.2022 року по справі №460/2674/20 та від 01.03.2023 року по справі №420/18880/21, на які посилається позивач у позовній заяві та окружний адміністративний суд в оскаржуваному судовому рішенні, зроблені у справах за неподібних правовідносин.

Так, дослідивши матеріали цієї справи та встановлені апеляційним судом фактичні обставини спору, незважаючи на те, що спірні правовідносини в означених позивачем та судом першої інстанціях справах і у справі, яка розглядається, регламентуються більшою мірою одними й тими ж нормами Митного кодексу України, однак обставини цих справ в кожній окремій ситуації все ж є відмінними.

Зокрема, відповідно до наданих у справі №420/18880/21 інвойсів поставка товару здійснювалася на умовах СРТ Одеса. При цьому, за змістом з`ясованих у ході розгляду справи №420/18880/21 обставин судами установлено, що у відповідності із пунктом 3.2 Договору оплата товару здійснюється з відстрочкою 90 днів з моменту перетину митного кордону України.

Відтак, аналіз висновків, наведених в рішеннях КАС ВС свідчить про те, що вони ґрунтуються на конкретних фактичних обставинах справи, результати розгляду яких залежать від їх (обставин) повноти, характеру, об`єктивності, юридичного значення.

У зв`язку з чим, апеляційним судом відхилені такі посилання позивача та суду попередньої інстанції, оскільки обставини у наведених ним справах не є подібними предметно даній справі.

Усе перелічене вище у своїй сукупності свідчить, що в даному випадку у митного органу були обґрунтовані сумніви щодо правильності заявленої позивачем митної вартості товару, а тому відповідач мав законні підстави для витребування додаткових документів з метою підтвердження заявленої митної вартості товару, чого позивачем зроблено не було, та, відповідно, слугувало наслідком для коригування такої вартості.

Відповідно до частини 2 статті 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірно та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Зі змісту оскаржуваного рішення про коригування митної вартості слідує, що митна вартість товару визначена контролюючим органом за резервним методом (стаття 64 Митного кодексу України).

Згідно із частиною другою статті 59 МК України, при застосуванні цього методу визначення митної вартості за основу береться прийнята органом доходів і зборів вартість операції з ідентичними товарами з дотриманням умов, зазначених у цій статті. Під ідентичними розуміються товари, однакові за всіма ознаками з оцінюваними товарами, у тому числі за такими, як: 1) фізичні характеристики; 2) якість та репутація на ринку; 3) країна виробництва; 4) виробник.

Відповідно до частини першої статті 60 МК України, у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно із положеннями статей 58 і 59 цього Кодексу, за митну вартість береться прийнята органом доходів і зборів вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продано на експорт в Україну і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.

В розумінні ч.2 ст.60 МК України подібними (аналогічними) є товари, які хоч і не однакові за всіма ознаками, але мають схожі характеристики і складаються зі схожих компонентів, завдяки чому виконують однакові функції порівняно з товарами, що оцінюються, та вважаються комерційно взаємозамінними.

Для визначення, чи є товари подібними (аналогічними), враховуються якість товарів, наявність торгової марки та репутація цих товарів на ринку (ч.3 ст.60 МК України).

За правилами, встановленими ч. 4 ст.60 МК України, ціна договору щодо подібних (аналогічних) товарів береться за основу для визначення митної вартості товарів, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості і на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари.

Згідно до положень статті 61 МК України, товари не вважаються ідентичними або подібними (аналогічними) оцінюваним, якщо вони не вироблені в тій же країні, що і товари, які оцінюються. Товари, виготовлені не виробником оцінюваних товарів, а іншою особою, беруться до уваги лише у разі, якщо немає ні ідентичних, ні подібних (аналогічних) товарів, виготовлених особою - виробником товарів, що оцінюються. Товари не вважаються ідентичними чи подібними (аналогічними) оцінюваним, якщо їх проектування, дослідно-конструкторські роботи, художнє оформлення, дизайн, ескізи, креслення, а також інші аналогічні роботи виконані в Україні.

Так, зі змісту спірного рішення слідує, що його прийняттю передувало проведення митним органом консультації з декларантом. За результатом проведеної процедури консультації із декларантом та у зв`язку з відсутністю у декларанта та митниці прийнятної до застосування (згідно до положень глави 9 МК України) інформації щодо вартості операцій стосовно ідентичних товарів (стаття 59 Кодексу), митну вартість імпортованого товару визначено на основі вартості подібних товарів (статті 60 та 61 МК України), митне оформлення, яких здійснено за митною декларацією №UA 100130/2024/283755 від 15.07.2024 року, у відповідності до якої:

«Креветки (Pandalus borealis) в панцирі з головою, варено-морожені, розмірний ряд 90-120 шт/кг.», виробник VL-61 Karine H Halstensen Prawns A. Норвегія, ввезеного з врахуванням умов поставки (FСА) та обсягу партії на рівні 5,70 дол. США/кг».

Визначаючи спірну митну вартість за митною декларацією №UA 100130/2024/283755 від 15.07.2024 року, митний орган діяв у відповідності до приписів статей 60, 61 Митного кодексу України, позаяк час експорту за вказаною декларацією та декларацією Товариства є максимально наближеними, а умови поставки та характеристики товару є подібними.

Відтак, висновок про неможливість визначення митної вартості за першим основним методом за ціною контракту з підстав ненадання декларантом документів, які є достатніми для визначення митної вартості товару за ціною договору та в повній мірі підтверджують заявлену митну вартість товару, та про застосування при визначенні митної вартості імпортованого позивачем товару на основі вартості подібних товарів (за резервним методом) колегія суддів вважає правомірним.

З урахуванням викладеного, судова колегія зауважує, що суд попередньої інстанції не встановив усі фактичні обставини, які мають значення для правильного вирішення справи, у зв`язку з чим дійшов помилкових висновків по суті спору.

Згідно із п.2 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, апеляційний суд має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Приписами статті 317 КАС України передбачено підстави для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення, зокрема, неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи.

Беручи до уваги вище викладене, оскільки при прийнятті оскаржуваного рішення судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, відтак, згідно до вимог ст. 315, 317 КАС України, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Керуючись ст. 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Волинської митниці задовольнити повністю.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23.12.2024 року у справі №420/28268/24 скасувати.

Прийняти у справі №420/28268/24 нове судове рішення.

У задоволенні адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю «АКВАФРОСТ» до Волинської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2024/000238/2 від 21.08.2024 року відмовити повністю.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її підписання суддями та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня отримання сторонами копії судового рішення.

Суддя-доповідач О.О. Димерлій
Судді О.І. Шляхтицький О.В. Лук`янчук