Справа № 826/16406/16
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2025-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Кучми К.С., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «СТЕЙЛОН» до Київської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25.10.2016 року відкрито провадження в адміністративній справі.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25.10.2016 року закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду у судовому засіданні на 30.11.2016 року о 11:00 год.
05.12.2016 року до суду від відповідача надійшли заперечення на позов, в яких зазначено, що 02.09.2016 р. представником декларанта ТОВ «СТЕЙЛОН» до відділу №1 митного поста «Столичний» подано електронну митну декларацію на товар - посуд та столові з пвх, попільнички, посуд із грубої кераміки, чайник з нержавіючої сталі, меблі, термоси. Автоматизованою системою аналізу ризиків АСМО «Інспектор-2006» згенеровано повідомлення про необхідність проведення форми контролю за кодами 202-1 - «Проведення часткового митного огляду - з розкриттям до 20 відсотків пакувальних місць і вибірковим обстеженням транспортного засобу, з метою перевірки відповідності кількості та опису товарів і транспортних засобів даним, зазначеним у митній декларації» та 905-3 - «Взяття проб (зразків) товарів для проведення досліджень (аналізу, експертизи) з метою встановлення характеристик, визначальних класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД із інструкцією для інспектора - «В залежності від виду кераміки можлива класифікація товару як виробів з фарфору у товарній позиції 6911 з більшою ставкою мита. Текстовий опис товару: посуд та прибори столові або кухонні, інші господарські і туалетні вироби з грубої кераміки. Визначальні показники та характеристики для ідентифікації: водопоглинення, твердість, білизна виробу, вигляд структури зламу. Необхідна супровідна документація для проведення досліджень: сертифікати, нормативно-технічна документація, інформація виробника про властивості товару». Відповідно до п.2 ст.338 МК України 02.09.2016 р. проведено митний огляд товару за МД від 02.09.2016 р. №100270001/2016/268061. Відібрано зразки товару та підготовлено запит для проведення досліджень у Спеціалізованій лабораторії з питань експертизи та досліджень (СЛЕД) ДФС.
До суду 28.11.2016 року від позивача надійшло клопотання про долучення доказів, в якому останній просив долучити висновок експерта організації та витяг з переліку акредитованих лабораторій.
Згідно із протоколом повторного автоматичного розподілу судової справи між суддями від 04.04.2017 року вищевказана адміністративна справа передана на розгляд судді Костенку Д.А.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 09.10.2017 року призначено судове засідання на 05.12.2017 року о 14:00 год.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.02.2025 року прийнято справу до провадження, розгляд справи розпочато спочатку за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.
Дослідивши матеріали справи, враховуючи позицію сторін, дослідивши письмові докази, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному та об`єктивному розгляді обставин справи, суд вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.
Судом встановлено, що між ТОВ «СТЕЙЛОН» (покупець) та «CASTFIELD PARTNERS L.P.». (продавець), був укладений зовнішньоекономічний контракт № STE-0812 від 01.07.2016 року (далі - контракт), за умовами якого продавець зобов`язується поставити покупцеві, а покупець зобов`язується прийняти та оплатити товар згідно із умовами даного договору.
Відповідно до пункту 6 контракту оплата за товар здійснюється безготівковим банківським переказом на розрахунковий рахунок продавця з відстрочкою платежу протягом 90 днів з моменти поставки товару.
Аналізуючи виниклі між сторонами правовідносини, суд приходить до наступного.
Відносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, справлянням митних платежів, регулюються положеннями Митного кодексу України (далі - МК України).
Відповідно до ст.255 МК України митне оформлення завершується в найкоротший можливий строк, але не більше ніж чотири робочих години з моменту пред`явлення митному органу товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що підлягають митному оформленню (якщо згідно з цим Кодексом товари, транспортні засоби комерційного призначення підлягають пред`явленню), подання митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та всіх необхідних документів і відомостей, передбачених статтями 257 і 335 цього Кодексу.
Строк, зазначений у частині першій цієї статті, може бути перевищений на час виконання відповідних формальностей виключно у разі:
1) виконання митних формальностей поза місцем розташування митного органу відповідно до статті 247 цього Кодексу;
2) підтвердженого письмово бажання декларанта або уповноваженої ним особи подати відповідно до цього Кодексу додаткові документи чи відомості про зовнішньоекономічну операцію або характеристики товару;
3) проведення досліджень (аналізу, експертизи) проб і зразків товарів, якщо товари не випускаються відповідно до заявленого митного режиму за тимчасовою митною декларацією згідно з цим Кодексом;
4) виявлення порушень митних правил, якщо товари не випускаються відповідно до частини шостої цієї статті;
5) зупинення митного оформлення відповідно до Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції";
6) подання додаткових документів відповідно до частини третьої статті 53 цього Кодексу в межах передбаченого нею строку, перебіг якого припиняється з моменту отримання митницею (митним постом) таких документів чи письмової відмови декларанта або уповноваженої ним особи у їх наданні;
7) призупинення митного оформлення відповідно до статей 399 і 400 цього Кодексу.
Відповідно до ст.257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. Митне оформлення товарів здійснюється органами доходів і зборів на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених МК України для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться відомості, у тому числі у вигляді кодів, серед яких код товару згідно з УКТ ЗЕД.
Згідно із ст.69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари. Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо. Рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду. Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер.
За змістом положень ст.67 МК України, Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).
Нормами ст.68 МК України передбачено, що ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Ведення УКТ ЗЕД передбачає:
1) відстеження та облік змін і доповнень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів, пояснень та інших рішень щодо її тлумачення, що приймаються Всесвітньою митною організацією;
2) підготовку пропозицій щодо внесення змін до УКТ ЗЕД;
3) деталізацію УКТ ЗЕД на національному рівні та введення додаткових одиниць виміру;
4) забезпечення однакового застосування всіма органами доходів і зборів правил класифікації товарів;
5) прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТ ЗЕД у складних випадках;
6) розроблення пояснень і рекомендацій до УКТ ЗЕД та забезпечення їх опублікування;
7) своєчасне ознайомлення суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності з рішеннями та інформацією (крім тих, що є конфіденційними) щодо питань класифікації товарів та про застосування УКТ ЗЕД;
8) здійснення інших функцій, необхідних для ведення УКТ ЗЕД.
Частина перша статті 69 МК України передбачає, що товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.
Термін "класифікація товару" для цілей розділу IV Митного кодексу України міститься в пункті 3 Порядку №650, та розуміється як: визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, передбачених Законом України "Про митний тариф України" (далі - Основні правила інтерпретації УКТ ЗЕД), з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТ ЗЕД, розроблений центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання статті 68 Кодексу, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення.
Також, у пункті 3 розділу І Порядку №650 визначено, що контроль правильності класифікації товарів - це перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення.
Згідно із пунктами 1, 2 розділу III Порядку №650, декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТ ЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 МК України, а посадові особи митного поста здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів.
Пунктом 4 розділу III Порядку №650 встановлено, що контроль правильності класифікації товарів здійснюється, зокрема, шляхом:
- перевірки відповідності відомостей про товар та коду товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу;
- заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних "Класифікаційні рішення" програми "Інспектор 2006" ЄАІС. При цьому, така відповідність поділяється на три категорії: а) ідентичні товари; б) подібні (аналогічні) товари; в) товари, які не підпадають під вимоги підпунктів «а» та «б» абзацу четвертого цього пункту, але мають схожі: характеристики, які є визначальними для класифікації товару; призначення або принцип дії яких є основним для класифікації товару.
У разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог статті 69 Кодексу декларант або уповноважена ним особа письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТ ЗЕД. При електронному декларуванні посадова особа ВМП або ПМО чи митного поста за допомогою АСМО створює та передає декларанту або уповноваженій ним особі засвідчене електронним цифровим підписом електронне повідомлення про необхідність подання документів, які підтверджують класифікацію товару (пункт 5 розділу III Порядку №650).
У разі відмови у наданні декларантом або уповноваженою ним особою додаткових документів чи відомостей посадовою особою митного органу здійснюються митні формальності за наявними документами та відомостями з використанням довідкової інформації. При проведенні цих митних формальностей або підтверджується код товару, або надається відмова в митному оформленні та за наявності достатньої інформації виноситься Рішення (пункт 6 розділу III Порядку №650).
Відповідно до положень Основних правил інтерпретації УКТЗЕД Митного тарифу України, встановленого Законом України "Про Митний тариф України" від 19.09.2013 року №584-VII, класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:
1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:
2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;
(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.
3. У разі коли згідно із правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:
(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;
(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;
(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.
4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.
Таким чином, зазначеними Правилами передбачено, що при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції слід виходити з більш конкретного опису товару, тобто саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТ ЗЕД.
Щодо первинного коду УКТ ЗЕД, вказуються наступні описи товару:
- до товарної позиції 6912 00 90 00 відносяться посуд та прибори столові або кухонні, інші господарськi і туалетнi вироби, з керамiки, крiм фарфорових: інші;
- до товарної позиції 6911 10 00 00 відносяться посуд та прибори столові або кухонні, інші господарськi і туалетнi вироби, з фарфору: посуд та прибори столові або кухонні;
- до товарної позиції 6912 00 50 00 відносяться посуд та прибори столові або кухонні, інші господарськi і туалетнi вироби, з керамiки, крiм фарфорових: з фаянсу або тонкої кераміки.
Згідно із Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - Пояснення до УКТЗЕД), затвердженими наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 року №401, вбачається наступне.
Пояснення до товарної позиції 6912:
6912 00 Посуд та прибори столові або кухонні, інші господарськi і туалетнi вироби, з керамiки, крiм фарфорових: 6912 00 10 00 - з грубої керамiки, 6912 00 30 00 - з кам`яної керамiки, 6912 00 50 00 - з фаянсу або тонкої керамiки, 6912 00 90 00 iншi Посуд та прибори столові, кухонні, інші господарські і туалетні вироби включаються до товарної позиції 6911, якщо вони виготовлені з фарфору, і до товарної позиції 6912, якщо вони виготовлені з інших видів кераміки, таких як кам`яна кераміка, фаянс, імітація фарфору (див. загальні положення до підгрупи II).
Отже, до цієї товарної позиції включаються:
(A) Посуд та прибори столові, такі як кавові чи чайні сервізи, тарілки, супниці, салатниці, блюда і підноси всіх видів, кавники, чайники, цукорниці, пивні глечики, чашки, соусниці, вази для фруктів, масельнички, сільнички, баночки для гірчиці, підставки для яєць, підставки під чайники і гарячі страви, для ножів, ложок і кільця для серветок.
(B) Посуд та прибори кухонні, такі як сотейники, каструлі всіх розмірів і форм, блюда для смаження або випікання, миски, формочки для кондитерських виробів і желе, різні вази і скрині (чайниці, хлібниці і т.д.), лійки, ополоники, мірні посудини з поділками і качалки.
(С) Вироби інші господарські типу попільниць, ємностей для гарячої води і сірничниць.
(D) Вироби туалетні (для використання у ванних кімнатах і туалетах, як домашніх, так і громадського користування), такі як умивальні речі (глечики для умивання і т.д.), санітарно-технічні відра, підкладні судна, пісуари, нічні горщики, плювальниці, розсіювачі душу, ванночки для промивання очей; мильниці, вішалки для рушників, підставки для зубних щіток, тримачі для туалетного паперу, гачки для рушників та аналогічні вироби для ванних і туалетних кімнат або кухонь, незалежно від способу кріплення.
6912 00 90 - ця товарна категорія включає вироби, які не відповідають ні критеріям, встановленим для виробів, що підпадають під інші товарні категорії цієї товарної позиції, ні критеріям, застосовуваним до фарфорових виробів (товарна позиція 6911).
6912 00 50 - ця товарна категорія включає вироби, одержувані шляхом випалу суміші відібраних глин, ("тонка кераміка"), іноді з доданням польового шпату та різних кількостей крейди (твердий фаянс, змішаний фаянс, м`який фаянс).
Фаянсові вироби характеризуються зламом білого або світлого кольору (дещо сіруватим, кремовим або кольору слонової кістки), а вироби з тонкої кераміки - зламом різних кольорів - від жовтого до коричневого або червонувато-коричневого. Їхній злам, який має дрібнозернисту структуру, однорідний; діаметр неоднорідних елементів (частинок, включень, пор), що представляють структуру загальної маси, повинен бути менш як 0,15 мм, тому ці елементи неможна побачити неозброєним оком.
Крім того, їхня пористість (коефіцієнт водопоглинання) становить 5 мас.% або більше. Пористість повинна вимірюватись за методом, наведеним у Поясненнях до товарної категорії 6912 00 10.
Пояснення до товарної позиції 6911:
6911 Посуд та прибори столові або кухонні, інші господарськi і туалетнi вироби, з фарфору: 6911 10 00 00 - посуд та прибори столові або кухонні 6911 90 00 00 - інший.
З обставин справи вбачається, що спірним питанням є матеріал, із якого виготовлені позиції імпортованого позивачем посуду: груба кераміка та кераміка за твердженням останнього, кам`яна кераміка та фарфор за твердженням відповідача.
Відповідно до п.4 розділу III Порядку № 650 контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності:
опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Кодексу;
відомостей про товар та коду товару згідно з УКТЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу;
заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних «Класифікаційні рішення» програми «Інспектор 2006» ЄАІС. При цьому така відповідність поділяється на три категорії.
Пунктом 9 розділу III Порядку № 650 визначено, що якщо для вирішення питання класифікації товару виникає потреба в спеціальних знаннях з різних галузей науки, техніки, мистецтвознавства тощо або у використанні спеціального обладнання і техніки, то митний орган може звернутися до спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або до іншої експертної установи (організації).
Залучення спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або іншої експертної установи (організації) здійснюється у разі: виникнення необхідності ідентифікації або лабораторної перевірки характеристик товарів, визначальних для їх класифікації; виникнення складних питань при класифікації товарів згідно з УКТЗЕД, вирішення яких потребує експертних досліджень.
Так, матеріали справи свідчать, що відповідачем актами про взяття проб (зразків) товарів від 02.09.2016 року взято зразки товарів для проведення досліджень з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно УКТ ЗЕД.
Висновок доставляється до митного органу посадовою особою митного органу, яка отримує його в Управлінні, з обов`язковою відміткою в реєстрі висновків, виданих на запити митних органів; поштою або іншими засобами інформаційних технологій. Форма реєстру наведена в додатку 4 до цього Порядку.
Копія висновку може надсилатися до митного органу засобами електронного або факсимільного зв`язку.
У висновку також зафіксовано, що за результатами досліджень наданих зразків товару, що імпортується суб`єктом ТОВ «СТЕЙЛОН» встановлено наступне: надані на дослідження товари являють собою керамічні вироби посуд столовий/кухонний, що містять на своїй поверхні глазурування/покриття; визначені показники матеріалу кераміки зразок №1 характерні для виробів з кам`яної кераміки; визначені показники матеріалу кераміки зразків №2, №3 характерні для виробів з фарфору.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.356 МК України взяття проб (зразків) товарів здійснюється посадовими особами органу доходів і зборів в рамках процедур митного контролю та митного оформлення з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД.
Згідно із ч.2 ст.357 МК України дослідження (аналізи, експертизи) проводяться експертами спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи його відокремленого підрозділу або інших експертних установ (організацій), призначених органом доходів і зборів. Зазначені дослідження (аналізи, експертизи) проводяться з метою забезпечення здійснення митного контролю та митного оформлення і не є судовими експертизами.
Відповідно до частин восьмої та дев`ятої статті 357 МК України за результатами проведених досліджень (аналізів, експертиз) експерт готує висновок за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.
У висновку про результати дослідження (аналізу, експертизи) зазначаються: 1) місце і дата проведення дослідження (аналізу, експертизи); 2) ким і на підставі якого документа проводилося дослідження (аналіз, експертиза); 3) запитання, поставлені перед експертом; 4) об`єкти дослідження (аналізу, експертизи); 5) матеріали і документи, надані експерту; 6) зміст та результати дослідження (аналізу, експертизи) із зазначенням методів їх проведення; 7) оцінка результатів дослідження (аналізу, експертизи), висновки та їх обґрунтування.
Таким чином, з метою забезпечення здійснення митного контролю експерти спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу Державної фіскальної служби України мають право проводити дослідження (аналізи, експертизи) та складати за їх результатами відповідний висновок.
Однак, позивачем під час митного контролю та оформлення не були надані підтверджуючі документи (експертні висновки, паспорта якості, технологічні схеми процесу виготовлення товару та ін.).
У той же час, приймаючи рішення у цій справі, суд виходить з наступного.
Відповідно до Закону України "Про Митний тариф України" від 19.10.2022 р. №2697-ІХ, з 01.01.2023 року набула чинності нова редакція Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, складена на основі сьомої редакції Гармонізованої системи опису та кодування товарів (версія 2022 року) та Комбінованої номенклатури Європейського союзу. Законодавство з митної справи у разі внесення змін в УКТЗЕД передбачає приведення рішень з класифікації товарів у відповідність до чинної версії УКТЗЕД.
Згідно із пункту 1 розділу ІІІ наказу Міністерства фінансів України від 30.05.2012 року №650 «Порядку роботи митних органів при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України», митний орган здійснює скасування рішення, якщо встановлено, що рішення не відповідає законодавству України з питань митної справи внаслідок внесення змін до законодавства.
Суд також застосовує позицію ЄСПЛ, сформовану в пункті 58 рішення у справі Серявін та інші проти України (№4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).
Частиною 2 статті 2 КАС України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до ч.1 ст.9 КАС України визначено, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно із частинами 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В силу ч.3 ст.90 КАС України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
За таких обставин, суд вважає, що у задоволенні позову слід відмовити повністю з викладених вище підстав.
Оскільки у задоволенні позовної заяви відмовлено, судові витрати, понесені позивачем, відповідно до ст.139 КАС України, не відшкодовуються.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.8, 9, 72, 77, 132, 139, 241 - 246, 250, 262 КАС України,
Судовий збір не стягується.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 КАС України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст.ст.295, 297 КАС України.

Суддя К.С. Кучма