Справа № 640/16577/22
Суддя: Ганечко Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2025-06-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

02 червня 2025 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Ганечко О.М., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Донецького окружного адміністративного суду від 15 квітня 2025 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління соціального захисту населення Солом`янської районної в м.Києві державної адміністрації про визнання протиправними дій щодо ненарахування та невиплати щомісячної адресної допомоги,

У С Т А Н О В И В :

Апеляційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Донецького окружного адміністративного суду від 15 квітня 2025 року направлена Першим апеляційним адміністративним судом за підсудністю до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 15 квітня 2025 року позовну заяву залишено без розгляду.

Не погоджуючись з даним рішенням позивачка подала апеляційну скаргу.

Перевіривши апеляційну скаргу, суд вважає, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам п.1 ч.5 ст.296 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме: до апеляційної скарги не доданий документ про сплату судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені положеннями Закону України "Про судовий збір" від 08 липня 2011 року №3674-VІ, який набрав чинності з 01 листопада 2011 року.

Згідно з ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.п.1 п.9 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на ухвалу суду сплачується судовий збір - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01 січня 2025 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становив 3 028,00 грн.

При цьому, ч.3 ст.4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Як вбачається з матеріалів апеляційної скарги, вона подана в електронній формі через підсистему "Електронний суд", у зв`язку з чим ставка судового збору обчислюється із застосуванням коефіцієнта 0,8.

Таким чином, апелянтка повинна сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги на ухвалу Донецького окружного адміністративного суду від 15 квітня 2025 року у розмірі 2 422 грн 40 коп (3 028,00 грн*0,8= 2 422 грн 40 коп).

Реквізитами Шостого апеляційного адміністративного суду для сплати судового збору за подачу апеляційних скарг є: отримувач коштів - ГУК у м.Києві/Печерс.р-н/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - UA1026007; код класифікації доходів бюджету - 22030101.

Апелянткою заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору з посиланням на незадовільний матеріальний стан.

За приписами ч.2 ст.132 КАС України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною другою цієї ж статті закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З наведеного слідує, що звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, при цьому суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, який є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення, як зазначив Верховний Суд в ухвалі від 09 вересня 2019 року (справа №215/5482/17), є дискреційним правом, а не обов`язком суду, можливість якого пов`язується з майновим станом особи.

Верховний Суд вказав, що Закон України «Про судовий збір» не містить вичерпного й чітко визначеного переліку документів, які можливо вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд установлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням. Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища.

Суд звертає увагу, що з наданих позивачкою доказів неможливо встановити розмір її річного доходу за попередній календарний рік та зробити висновки щодо її майнового стану, які б стали підставою для звільнення від сплати судового збору, не надано довідки з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, в якій відображено її доходи за 2021 рік, тобто за попередній календарний рік.

Отже, з наданих ОСОБА_1 доказів неможливо встановити розмір її річного доходу та зробити висновки щодо її майнового стану, а також не надано належних та допустимих доказів, які б підтверджували, що розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання даної апеляційної скарги, перевищує 5% розміру доходу позивачки за попередній календарний рік та які б стали підставою для звільнення від сплати судового збору за подання даної апеляційної скарги.

З огляду на вказане, у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору у зв`язку з незадовільним матеріальним станом слід відмовити.

Відповідно до ч.1 ст.295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.299 КАС України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційного оскарження визнані судом неповажними.

Звертаючись до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою 25 травня 2025 року (що підтверджується відміткою на поштовому конверті), тобто з пропуском 15-денного строку на оскарження ухвали Донецького окружного адміністративного суду від 15 квітня 2025 року, апелянткою не надано жодних доказів, які підтверджували б поважність пропуску строку для подачі апеляційної скарги.

Оскільки, вищевказані обставини перешкоджають прийняттю апеляційної скарги до провадження суду апеляційної інстанції, тому у відповідності до ст.ст.169, 296 КАС України, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, а апелянту необхідно надати строк для усунення недоліків, а саме: надати докази, які підтверджували б поважність пропуску строку для подачі апеляційної скарги та надати докази, які підтверджують наявність підстав для звільнення апелянтки від сплати судового збору або сплатити судовий збір у розмірі 2 422 грн 40 коп.

Керуючись ч.3 ст.298, п.4 ч.1 ст.299 КАС України, суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Донецького окружного адміністративного суду від 15 квітня 2025 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління соціального захисту населення Солом`янської районної в м.Києві державної адміністрації про визнання протиправними дій щодо ненарахування та невиплати щомісячної адресної допомоги - залишити без руху.

Надати апелянтці строк для усунення недоліків - 10 днів з дня вручення копії даної ухвали.

У разі неусунення недоліків у вищезазначений строк, до апеляційної скарги будуть застосовані наслідки визначені п.4 ч.1 ст.299 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена в касаційному порядку.

Суддя Ганечко О.М.