Справа № 440/481/25
Суддя: Присяжнюк О.В.
Дата ухвалення: 2025-06-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2025 р. Справа № 440/481/25
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Присяжнюк О.В.,

Суддів: Спаскіна О.А. , Любчич Л.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою акціонерного товариства "Українська залізниця" на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 20.03.2025 року (ухвалене суддею І.Г. Ясиновський) в справі № 440/481/25

за позовом акціонерного товариства "Українська залізниця"

до Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці

про визнання протиправним та скасування припису,

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Південна залізниця" акціонерного товариства "Українська залізниця" (в подальшому - регіональна філія "Південна залізниця"), звернулося до суду з позовом до Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, в якому просило суд визнати протиправним та скасувати припис Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці №18 від 27.12.2024 р. за формою Н-9.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 20.03.2025 р. відмовлено у задоволенні позову Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Південна залізниця" акціонерного товариства "Українська залізниця" до Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання протиправним та скасування припису.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, просив скасувати рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 20.03.2025 р., та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а саме: Закону України "Про охорону праці", Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", Кодексу адміністративного судочинства України та на невідповідність висновків суду обставинам справи. Вважає, що відповідачем були допущені порушення, що суттєво впливають на результат процедури видання оскаржуваного припису форми Н-9 внаслідок невиконання вимог Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», оскільки оскаржуваний припис виданий відповідачем з порушенням процедури видання такого припису на підставі розгляду звернення представника Уповноваженого Верховної Ради з прав людини, а не на підставі розгляду матеріалів розслідування.

Відповідачем надано відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначено доводи щодо безпідставності вимог апеляційної скарги.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції розглядає справу в порядку письмового провадження за наявними в справі матеріалами.

Суд, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, вважає, що вимоги апеляційної скарги позивача підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційних скарг.

Судовим розглядом встановлено, що рішенням Великобагачанського районного суду Полтавської області від 13.12.2023 р. у справі № 525/912/21 частково задоволено позов ОСОБА_1 до акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Південна залізниця" Акціонерного товариства "Укрзалізниця", третя особа, що не заявляє самостійних вимог Управління держпраці у Полтавській області про визнання недійсним та скасування акту, визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом та зобов`язання вчинити певні дії, а саме: скасовано акт за формою Н-1/НП від 17.05.2021 р, затверджений виконавчим директором регіональної філії АТ "Українська залізниця" Уманець М.Г. 19.05.2021 р. про проведення повторного розслідування нещасного випадку, що стався 24.02.2021 р. о 08:05 год. із складачем поїздів V розряду виробничого підрозділу "Полтавська дирекція залізничних перевезень" регіональної філії "Підвенна залізниця" АТ "Українська залізниця" ОСОБА_1 . Встановлено факт того, що 23.02.2021 р., близько 22:52 із складачем поїздів V розряду виробничого підрозділу "Полтавська дирекція залізничних перевезень" регіональної філії "Підвенна залізниця" АТ "Українська залізниця" ОСОБА_1 , під час переведення нецентралізованого стрілочного переводу №37 по колії №20 вантажного двору станції Супрунівка виробничого підрозділу "Полтавська дирекція залізничних перевезень" регіональної філії "Підвенна залізниця" АТ "Українська залізниця", стався нещасний випадок. Визнано нещасний випадок, який стався 23.02.2021 р., близько 22 год. 52 хв., із складачем поїздів V розряду виробничого підрозділу "Полтавська дирекція залізничних перевезень" регіональної філії "Підвенна залізниця" АТ "Українська залізниця" Верхолаб І.С., під час переведення нецентралізованого стрілочного переводу №37 по колії №20 вантажного двору станції Супрунівка виробничого підрозділу "Полтавська дирекція залізничних перевезень" регіональної філії "Підвенна залізниця" АТ "Українська залізниця" таким, що пов`язаний з виробництвом. В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Постановою Полтавського апеляційного суду від 25.06.2024 р. у справі 525/912/21 апеляційну скаргу Акціонерного товариства Українська залізниця в особі регіональної філії Південна залізниця акціонерного товариства Українська залізниця задоволено частково. Рішення Великобагачанського районного суду Полтавської області від 13.12.2023 р. в частині визнання нещасного випадку, який стався 23.02.2021 р, близько 22 год. 52 хв., із складачем поїздів V розряду виробничого підрозділу "Полтавська дирекція залізничних перевезень" регіональної філії "Південна залізниця" АТ "Українська залізниця" Верхолаб І.С., таким, що пов`язаний з виробництвом скасовано та ухвалено нове рішення. В позові ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Українська залізниця в особі регіональної філії Південна залізниця акціонерного товариства Українська залізниця про визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом відмовлено. В іншій частині рішення Великобагачанського районного суду Полтавської області від 13.12.2023 р. залишено без змін.

Регіональна філія Південна залізниця повідомила відповідача листом від 12.09.2024 р. № НЗК-34/2014, що наказом № 408/Н від 26.08.2024 р. утворена комісія з розслідування нещасного випадку, який стався з ОСОБА_1 23.02.2021 р. (а.с. 94-95).

Відповідач зазначає, що у період з 26.08.2024 р. по 30.08.2024 р. комісія підприємства повинна була провести розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 .

Листом Регіональної філії Південна залізниця № Д-02-06/489 від 11.10.2024 р. повідомлено Міжрегіональне управління з проханням погодити продовження розслідування до отриманих відповідей та пояснень, з посиланням на абзац 3 пункту 141 Порядку № 337 (а.с. 93-94).

16.10.2024 р. листом № ПНС/1/15226-24 Північно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці відмовило в погодженні продовження строку розслідування нещасного випадку, у зв`язку з порушенням пункту 30 Порядку № 337, та зобов`язано в строк до 21.10.2024 р. надати Міжрегіональному управлінню копію матеріалів розслідування нещасного випадку, який стався з ОСОБА_1 (зворотний бік а.с. 92-93).

Також, листом Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці № ПНС/1/17273-24 від 20.11.2024 р. зобов`язано Регіональну філію Південна залізниці в строк до 21.11.2024 р. проінформувати про розслідування нещасного випадку, який стався з ОСОБА_1 , з документальним підтвердженням відповідно до пункту 54 Порядку № 337 (зворотний бік а.с. 95).

Листом Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці № ПНС/1/19738-24 від 24.12.2024 р., відповідно до п. 54 Порядку № 337, регіональну філію Південна залізниця зобов`язано в строк до 12 годин 26.12.2024 р. проінформувати Міжрегіональне управління про розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 (а.с. 98).

Також, в листі Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці № ПНС/1/20132-24 від 31.12.2024 р. вказано, що, відповідно до п. 55 Порядку № 337, посадова особа Держпраці або її територіального органу у разі відмови складання та затвердження акту розслідування нещасного випадку за формою Н-1 має право видавати обов`язковий до виконання припис за формою Н-9 з додатком 24 до Порядку № 337 (а.с. 98-99).

27.12.2024 р. відповідачем видано Припис № 18, яким встановлено порушення дотримання вимог Порядку № 337, а саме: своєчасності проведення розслідування нещасного випадку, що стався 23.02.2021 р. із складачем поїздів V розряду виробничого підрозділу Полтавська дирекція залізничних перевезень регіональної філії Південна залізниця АТ Укрзалізниця ОСОБА_1 , відповідно до наказу регіональної філії Південна залізниця АТ Укрзалізниця від 26.08.2024 р. № 408/Н, чим порушено п. 30 Порядку № 337, а саме: Розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) комісією підприємства (установи, організації) проводиться протягом п`яти робочих днів з дня утворення комісії та не отримано письмового погодження щодо продовження терміну розслідування; не складено акт за формою Н-1 розслідування нещасного випадку, що стався 23.02.2021 р. о 22 год. 52 хв. з ОСОБА_1 під час переведення нецентралізованого стрілочного переводу № 37 по колії № 20 вантажного двору станції Супрунівка розряду виробничого підрозділу Полтавська дирекція залізничних перевезень регіональної філії Південна залізниця АТ Укрзалізниця, факт якого, відповідно до п. 29 Порядку № 337, встановлено рішенням Великобагачанського районного суду Полтавської області від 13.12.2023 р. та Полтавського апеляційного суду від 25.06.2024 р.

Вищезазначеним приписом зобов`язано позивача: виконати рішення Великобагачанського районного суду Полтавської області від 13.12.2023 р. та Полтавського апеляційного суду від 25.06.2024 р. у справі № 525/912/21; скласти та затвердити акт розслідування нещасного випадку, що стався 23.02.2021 р. 22 год. 52 хв. ОСОБА_2 під час переведення нецентралізованого стрілочного переводу № 37 по колії № 20 вантажного двору станції Супрунівка розряду виробничого підрозділу Полтавська дирекція залізничних перевезень регіональної філії Південна залізниця АТ Укрзалізниця; ОСОБА_3 або членам його сім`ї чи уповноваженій ним особі, надати акт за формою Н-1 разом з документами, зазначеними у п. 12 приміток додатка 11 до Порядку; відповідно до п. 47 Порядку направити матеріали розслідування вищевказаного нещасного випадку до Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці (а.с. 100-101).

Не погодившись із приписом Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці №18 від 27.12.2024 за формою Н-9, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що при виданні оскаржуваного припису відповідачем дотримані усі критерії, передбачені ч. 2 ст. 2 КАС України.

Суд апеляційної інстанції перевіривши підстави для апеляційного перегляду, вважає, що вимоги апеляційної скарги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Основні положення щодо реалізації конституційного права працівників на охорону їх життя і здоров`я у процесі трудової діяльності, на належні, безпечні і здорові умови праці визначено в Законі України «Про охорону праці» від 14 жовтня 1992 року №2694-XII (в подальшому - Закон №2694-XII).

Статтею 22 Закону №2694-XII встановлено, що роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок.

За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування.

У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця.

Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене у судовому порядку.

Згідно з п. 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015р. №96 (в подальшому - Положення №96) визначено, що Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Держпраці у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства (п. 2 Положення №96).

Згідно із пп. 13 п. 4 Положення № 96, серед основних завдань зазначених органів, є, зокрема, здійснення контролю за своєчасністю та об`єктивність розслідування нещасних випадків на виробництві.

Відповідно до пп. 50 п. 4 Положення № 96, органи Держпраці видають у встановленому законодавством порядку, зокрема, роботодавцям, обов`язкові до виконання приписи щодо усунення порушень законодавства з питань, які належать до компетенції Держпраці.

Процедура проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форм власності або в філіях, інших відокремлених підрозділах, здійснюється відповідно до вимог Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 №337 (в подальшому - Порядок №337).

Статтею 54 Порядку №337 передбачено, що контроль за своєчасністю та об`єктивністю проведення розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), аварій, підготовкою матеріалів розслідування, веденням їх обліку, вжиттям заходів до усунення причин їх настання здійснюють Держпраці та територіальні органи Пенсійного фонду України відповідно до компетенції.

Згідно із п. 55 Порядку №337, посадова особа Держпраці або її територіального органу має право перевіряти об`єктивність розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) комісією підприємства (установи, організації), якість оформлених матеріалів та їх відповідність вимогам цього Порядку.

За результатами перевірки матеріалів розслідування та/або у разі відмови роботодавця, зокрема, скласти або затвердити акт за формою Н-1, посадова особа Держпраці або її територіального органу має право видавати обов`язковий до виконання припис за формою Н-9 згідно з додатком 24 щодо проведення розслідування, оформлення матеріалів розслідування відповідно до вимог цього Порядку.

Отже, з огляду на приписи чинного законодавства суд апеляційної інстанції вважає, що посадові особи Держпраці та його територіальних органів наділені повноваженнями (компетенцією) видавати приписи роботодавцям (суб`єктам господарювання) за умови, якщо за результатами перевірки матеріалів розслідування встановлено, що роботодавець відмовився скласти або затвердити акт за формою Н-1.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено у Законі України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року №877-V (далі - Закон №877-V).

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону №877-V, дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Згідно з абз. 1 ч. 1 ст. 1 Закону №877-V, державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - це планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Частиною 6 статті 2 Закону №877-V передбачено, що заходи контролю здійснюються органами державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів у частині додержання вмісту рідкого біопалива (біокомпонентів) у паливі моторному і паливі моторному альтернативному та/або його відповідності критеріям сталості, державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення, державного нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки, державного контролю за додержанням законодавства у сфері моніторингу, звітності та верифікації викидів парникових газів, державного нагляду (контролю) у сфері державних резервів у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.

Відповідно до абз. 5 ч. 1 ст. 6 Закону №877-V, підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема, звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

Частинами 1, 2 статті 7 Закону №877-V визначено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Згідно із ч. 6 ст. 7 Закону №877-V, за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт.

Статтею 39 Закону №2694-XII визначено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, мають право: безперешкодно відвідувати підконтрольні підприємства (об`єкти), виробництва фізичних осіб, які відповідно до законодавства використовують найману працю, та здійснювати в присутності роботодавця або його представника перевірку додержання законодавства з питань, віднесених до їх компетенції; одержувати від роботодавця і посадових осіб письмові чи усні пояснення, висновки експертних обстежень, аудитів, матеріали та інформацію з відповідних питань, звіти про рівень і стан профілактичної роботи, причини порушень законодавства та вжиті заходи щодо їх усунення; видавати в установленому порядку роботодавцям, керівникам та іншим посадовим особам юридичних та фізичних осіб, які відповідно до законодавства використовують найману працю, міністерствам та іншим центральним органам виконавчої влади, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, місцевим державним адміністраціям та органам місцевого самоврядування обов`язкові для виконання приписи (розпорядження) про усунення порушень і недоліків в галузі охорони праці, охорони надр, безпечної експлуатації об`єктів підвищеної небезпеки; забороняти, зупиняти, припиняти, обмежувати експлуатацію підприємств, окремих виробництв, цехів, дільниць, робочих місць, будівель, споруд, приміщень, випуск та експлуатацію машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів праці, виконання певних робіт, застосування нових небезпечних речовин, реалізацію продукції, а також скасовувати або припиняти дію виданих ними дозволів і ліцензій до усунення порушень, які створюють загрозу життю працюючих; притягати до адміністративної відповідальності працівників, винних у порушенні законодавства про охорону праці; надсилати роботодавцям подання про невідповідність окремих посадових осіб займаній посаді, передавати матеріали відповідним органам для притягнення цих осіб до відповідальності згідно із законом.

Відповідно до вимог статті 39 Закону №2694-XII та пунктів 54, 55 Порядку №337, за наслідками здійснення такого контролю, органи Держпраці можуть видавати роботодавцям обов`язкові до виконання приписи за формою Н-9 про необхідність проведення повторного (додаткового) розслідування нещасного випадку, затвердження чи перегляду затвердженого акта за формою Н-5 або Н-1, визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, і складення акта за формою Н-1 у разі.

Отже, передбачений Порядком № 337, припис приймається у межах реалізації органом Держпраці функцій контролю за додержанням законів та інших нормативно-правових актів про охорону праці.

Водночас основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності врегульовані Законом №877-V, сфера регулювання якого охоплює заходи контролю, що здійснюються органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення.

Законом №877-V передбачено, що заходи державного нагляду (контролю) проводяться у формі планових та позапланових перевірок, ревізій, оглядів, обстежень, для чого орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки та оформлює посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

В спірних правовідносинах захід контролю, за наслідками якого видано оскаржуваний припис, відповідачем проведено за відсутності наказу та посвідчення на перевірку, а його результати не були оформлені актом.

З урахуванням викладеного суд апеляційної інстанції вважає, що судом першої інстанції не враховано, що відповідачем допущено порушення процедури видання оскаржуваного припису форми Н-9 внаслідок не виконання вимог Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

За таких обставин суд апеляційної інстанції погоджується з доводами позивача про те, що в спірних правовідносинах відповідач не мав підстав для видачі припису від №18 від 27.12.2024 р. за формою Н-9, у зв`язку з чим він є протиправним і підлягає скасуванню.

Наведене узгоджується із правовим висновком Верховного Суду, викладеним в постанові від 18.11.2021 р. у справі № 200/4813/19-а.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Таким чином суд апеляційної інстанції вважає, що позовні вимоги та вимоги апеляційної скарги акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Південна залізниця" акціонерного товариства "Українська залізниця" обґрунтовані, у зв`язку з чим підлягають задоволенню.

Згідно із п. 2 ч. 1 ст. 315, п. 4 ч. 1 ст. 317 Кодексу адміністративного судочинства України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення, у разі неправильного застосування норм матеріального права.

Із врахуванням вищевикладених обставин, суд апеляційної інстанції вважає необхідним скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 18.02.2025 та ухвалити постанову, якою задовольнити позов Регіональної філії "Південна залізниця" у повному обсязі, а саме: визнати протиправним та скасувати припис Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці №18 від 27.12.2024 р. за формою Н-9.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, судові витрати за подання адміністративного позову в розмірі 3028 грн. та за подання апеляційної скарги в розмірі 3633,60 грн., а всього 6661,60 грн. підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці.

Керуючись ст.ст. 311, 315, 317, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Південна залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця" задовольнити.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 20.03.2025 в справі № 440/481/25 скасувати.

Ухвалити постанову, якою задовольнити позовні вимоги Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Південна залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця".

Визнати протиправним та скасувати припис Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці №18 від 27.12.2024 за формою Н-9.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці на користь Акціонерного товариства "Українська залізниця" судовий збір за подання адміністративного позову в розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) гривень та за подання апеляційної скарги в розмірі 3633 (три тисячі шістсот тридцять три) гривні 60 копійок, а всього 6661 (шість тисяч шістсот шістдесят одна) гривня 60 копійок.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду.

Головуючий суддя О.В. Присяжнюк
Судді О.А. Спаскін Л.В. Любчич