Справа № 140/766/25
Суддя: Плахтій Наталія Борисівна
Дата ухвалення: 2025-06-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2025 року ЛуцькСправа № 140/766/25

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Плахтій Н.Б.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «КРАФТ ХОЛЛ» до Волинської митниці про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «КРАФТ ХОЛЛ» (далі ТОВ «КРАФТ ХОЛЛ», товариство, позивач) звернулося з позовом до Волинської митниці (далі митниця, відповідач) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 26.09.2024 №UA68, №UA69, №UA70.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем на підставі акту про результати документальної невиїзної перевірки від 28.08.2024 №26/24/7.3-19/43848752 винесені податкові повідомлення-рішення (далі ППР):

- №UA68 за платежем мито на нафтопродукти, транспортні засоби та шини до них, що ввозяться суб`єктами підприємницької діяльності (крім мита, яке сплачується при поміщенні суден у митний режим тимчасового ввезення з умовним частковим звільненням від оподаткування митними платежами) у розмірі 28043,85 грн;

- №UA69 за платежем мито на товари, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання в сумі 25050,72 грн;

- №UA70 податок на додану вартість з ввезених на митну територію України суб`єктами господарювання товарів в сумі 42912,43 грн (сума штрафних санкцій 7748,47 грн).

Не погодившись із вищевказаними ППР, ТОВ «КРАФТ ХОЛЛ» скористалося своїм правом, передбаченим статтями 55.1 та 56.3 Податкового кодексу України (далі ПК України), а також статтею 354 Митного кодексу України (далі МК України), та шляхом подання скарги до Державної митної служби України оскаржило ППР. Листом від 20.12.2024 №3/10-06/13/8706 відповідач надіслав рішення про результати розгляду скарги та повідомив, що ППР від 26.09.2024 №UA68, №UA69, №UA70 залишено без змін, а скаргу ТОВ «КРАФТ ХОЛЛ» від 11.10.2024 без задоволення.

Товариство вважає висновки, що викладені в акті про результати документальної невиїзної перевірки ТОВ «КРАФТ ХОЛЛ» помилковими та необґрунтованими, а прийняті на підставі даного акту перевірки ППР такими, що підлягають скасуванню з огляду на наступне.

ТОВ «КРАФТ ХОЛЛ» було здійснено митне оформлення товару легкового автомобіля марки - VOLKSWAGEN, модель - GOLF, VIN- НОМЕР_1 , модельний та календарний рік виготовлення 2016 (далі - товар1) за МД від 23.06.2021 №UA204080/2021/017956. Згідно з інвойсом №210618.115.CAU/KRFT від 18.06.2021 фактурна вартість вищевказаного транспортного засобу становить 3400,00 Євро.

Згідно з графами 8, 9 та 14 митної декларації №UA204080/2021/017956 одержувачем, декларантом та одночасно особою відповідальною за фінансове врегулювання виступає ТОВ «КРАФТ ХОЛЛ». Умови поставки за ІНКОТЕРМС: DAP UA - 2010. Країна походження товару: ЕU.

Відповідно до графи 36 вищезазначеної митної декларації від 23.06.2021 при митному оформленні товару застосовано пільгу зі сплати мита на товари, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання, за кодом 410 «Товари, що ввозяться в Україну та походять з країн ЄС».

Відповідач у податкових повідомленнях-рішеннях зазначив, що на підставі листа Республіки Польща від 17.09.2021 №0201-IGM.541.966.2021.6.BM встановлено нібито неправдиві відомості про вартість товару.

У рішенні про результати розгляду скарги митним органом встановлено, що сертифікат з перевезення є автентичним, тобто справжнім, однак товари, зазначені в сертифікаті нібито не відповідають вимогам преференційного походження відповідно до положень про вільну торгівлю.

Крім того, митний орган не надав жодного офіційного підтвердження про те, що митні органи України зверталися до чеської компанії «CAUGTOUT S.R.O.» з будь-якими запитами щодо підтвердження преференційного походження товару, ввезеного позивачем.

Також ТОВ «КРАФТ ХОЛЛ» зазначає, що у своєму рішенні Волинська митниця вказала про невідповідність відомостей, внесених до експортної декларації від 18.06.2021 №21PL301010Е0694790 та МД від 23.06.2021 №UA204080/2021/017956. Митницею було встановлено повну відповідність транспортного засобу та встановлено невідповідність вказаних в експортній декларації відомостей щодо реквізитів отримувача та відправника, поставки, фактурної вартості товару відповідним відомостям у МД від 23.06.2021 №UA204080/2021/017956. Проте інформація щодо звернення Волинської митниці за реквізитами, вказаними у експертній декларації від 18.06.2021 №21PL301010Е0694790, щодо з`ясування всіх обставин справи та чи взагалі відбувався експорт за цією експортною декларацією відсутня.

Позивач звертає увагу, що фактурна вартість товару складає 3400,00 Євро. Оскільки вартість товару, яка була ввезена в Україну та оформлена митними деклараціями, не перевищувала 6000 євро, експортером товару чеською компанією «CAUGTOUT S.R.O.» було складено фактуру (декларацію інвойс) №210618.115.CAU/KRFT від 18.06.2021 відповідно до Додатку IV, Доповнення 1 до Регіональної конвенції, якими підтверджено походження товарів з країни Європейського Співтовариства. У фактурі міститься декларація (повідомлення) про походження товару, у якій чеський експортер декларує, що ці продукти мають Європейське преференційне походження. Таким чином, надана митниці фактура і є «деклараціями інвойс», передбаченими ч.1 ст.16 розділу 5 Протоколу.

Також ТОВ «КРАФТ ХОЛЛ» було здійснено митне оформлення товару-напівпричепу до сідельних тягачів б/в, марка/модель Schwarzmuller SPA3/E, VIN VAVJS1339GD375830, модельний та календарний рік виготовлення-2016, тип-напівпричіп тентовий трьохвісний (далі - товар2) за МД від 01.09.2022 №UA205170/2022/017553. Загальна фактурна вартість товару становила 6850,00 євро згідно з рахунком-фактуром №ES22-0815, яка була підставою для здійснення митного оформлення товару.

Згідно з графами 8, 9 та 14 митної декларації №UA205170/2022/017553 одержувачем, декларантом та одночасно особою, відповідальною за фінансове врегулювання, виступає ТОВ «КРАФТ ХОЛЛ». Умови поставки за ІНКОТЕРМС: DAP UA - 2010. Країна походження товару: ЕU.

Відповідно до графи 36 вищезазначеної митної декларації від 01.09.2022 при митному оформленні товару застосовано пільгу зі сплати мита на товари, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання, за кодом 410 «Товари, що ввозяться в Україну та походять з країн ЄС».

Ставка ввізного мита для товару за кодом УКТ ЗЕД складала 10%, преференційна ставка ввізного мита на підставі сертифікату походження EUR. 1 3,3%.

Для підтвердження преференційного походження декларантом був наданий сертифікат про походження товару форми EUR.1 №A750615 від 30 серпня 2022 року, виданого експортером «ES Poltrade s.r.o.».

У податковому повідомленні рішенні №UA69 Волинська митниця стверджує, що на підставі отриманої інформації від уповноважених органів іноземних держав: - уповноваженого органу Республіки Словаччина від 04.06.2024 №282614/2024-2000102/MY-136/23 з результатами перевірки сертифікату з перевезення товару форми №А750615 від 30.08.2022 не підтверджено преференційне походження товарів. Сертифікат з перевезення товару EUR.1 видавався митним органом, проте товар, зазначений у сертифікаті, не має походження з ЄС, тому до нього не можуть бути застосовані тарифні преференції.

Товариство вважає, що вищезазначений лист, який був використаний митним органом під час перевірки, є необґрунтованим, він не може бути єдиним доказом щодо нібито не підтвердження пільгового походження, оскільки до митного оформлення декларантом надано всі документи, визначені чинним законодавством, які надано експортером, та підтверджують право ТОВ «КРАФТ ХОЛЛ» на преференцію.

Крім того, в ході проведення перевірки митним органом не було здобуто прямих доказів того, що товар не має преференційного походження з ЄС у розумінні Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським Співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони.

Листом уповноважених митних органів не стверджується, що наданий сертифікат EUR.1 був підробленим чи нечинним на час здійснення імпорту товарів з Європейського Союзу в Україну.

Важливим, на думку позивача, є той факт, що немає жодного офіційного підтвердження, що митні органи України зверталися до експортерів з будь-якими запитами щодо підтвердження преференційного походження товарів, ввезених ТОВ «КРАФТ ХОЛЛ». Рахунки-фактури (інвойси) повністю відповідають вимогам ч.4, ч.5, ст.22 Протоколу «Походження товарів» і методів адміністративного співробітництва». Крім того, відповідальність за оформлення, видачу та достовірність інформації, що зазначені в рахунку-фактурі, несе виключно експортер.

Також товариство зазначає, що фактура-інвойс повністю відповідає вимогам ч.4, ч.5 ст.22 Протоколу, оскільки був здійснений шляхом машинописного друкування на інвойсі з використанням словацької та англійської мовних версій та власноручно підписані та проштамповані експортером, що її склав. Також в інвойсі міститься примітка, що товар походить з країни Європейського Союзу, а також є посилання на зовнішньоекономічний контракт №04/21-ES/KH від 01.02.2021.

Крім того, у імпортера відсутній обов`язок чи необхідність перевіряти законність дій експортера в момент оформлення та видачі сертифікату.

Тобто, відповідальність за оформлення та видачу сертифікату і правдивість інформації, що в ньому зазначена, лежить виключно на експортерові (продавцеві).

Отже, застосовуючи преференцію при митному оформленні товару за спірною митною декларацією ТОВ «КРАФТ ХОЛЛ» зазначає, що обґрунтовано сподівалося на добросовісність дій свого контрагента-експортера та не мало підстав піддавати сумніву правомірність видачі декларації-інвойс на такий товар.

Щодо належного підтвердження країни походження товару та надання при митному оформленні підтверджуючих документів - сертифікату про походження товарів EUR.1 №А750615 від 30.08.2022 та декларації-інвойс №210618.115-CAU/KRFT від 18.06.2021, позивач зазначає наступне.

ТОВ «КРАФТ ХОЛЛ» у скарзі здійснило розшифрування 17-значного ідентифікаційного номера кожного транспортного засобу за допомогою відкритого веб-ресурсу: www.ahelp.ua/vin.html .

Графа №6 проведеного розшифрування «Дані про виробника, країну походженння…» чітко підтверджують, що ввезені товари мають походження з країн Європейського Союзу, а саме:

- сідельних тягачів б/в, марка/ модель Schwarzmuller SPA3/E, VIN-VAVJS1339GD375830, модельний та календарний рік виготовлення-2016 має походження із Австрії;

- легкового автомобіля марки - VOLKSWAGEN, модель - GOLF, VIN- НОМЕР_1 , модельний та календарний рік виготовлення 2016 має походження із Федеративної Республіки Німеччина;

- легкового автомобіля марки - VOLKSWAGEN, модель - MULTIVAN, VIN- НОМЕР_2 , модельний рік виготовлення 2008, календарний рік виготовлення 2007 має походження із Федеративної Республіки Німеччина.

Тобто, всі товари мають походження з країн Європейського Союзу. Зважаючи на те, що Швеція та Федеративна Республіка Німеччина є європейською країною та членом Європейського Союзу, країною-учасником Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським Співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони, то у даному випадку при ввезені вищезазначених транспортних засобів використання пільги за кодом «410» по сплаті ввізного мита на підставі сертифікату EUR.1 та декларації-інвойс.

Позивач зауважує, що дотримався умов режиму вільної торгівлі між Україною та Європейським Союзом та правомірно застосував тарифну преференцію за імпортованим товаром з країни Європейського Союзу, що підтверджується відповідними сертифікатами про походження EUR.1.

З огляду на викладене просив позов задовольнити.

Ухвалою суду від 12.02.2025 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за вказаним позовом та ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (а.с.68).

У відзиві на позовну заяву (а.с.71-84, 104-115) представник відповідача вимог позивача не визнала. В обґрунтування своїх заперечень вказала, що 07.08.2024 митницею на підставі пункту 7 частини першої статті 336, пункту 2 частини третьої статті 345, пункту 2 частини другої статті 351 МК України у зв`язку із надходженням доповідної записки відділу УК та МВ від 16.07.2024 №15-04/15-03/7318 щодо не підтвердження преференційного походження товарів по МД від 21.11.2022 №UA205170/2022/024510, від 01.09.2022 №UA205170/2022/017553, а також листа Рівненської митниці від 11.11.2021 №7.13-1/20/7-40/3661 щодо іншої фактурної вартості товару, оформленого за МД UA204080/2021/017956 від 23.06.2021, винесено наказ №235 про проведення документальної невиїзної перевірки дотримання ТОВ «КРАФТ ХОЛЛ» вимог законодавства України з питань митної справи.

Документальною невиїзною перевіркою встановлено порушення ТОВ «КРАФТ ХОЛЛ»:

- статті 49, частини 1 статті 51, пункту 2 частини 2 статті 52, частини 4 статті 58, частини 1 та 8 статті 257, пункту 1 частини 1 статті 279, пунктів 1 та 4 частини 1 статті 266, частини 5 статті 280, частини першої статті 281 Митного кодексу України від 13.03.2012р. №4495-VI (зі змінами і доповненнями), вимог статті 15 Доповнення 1 до Регіональної конвенції, в результаті чого занижено податкове зобов`язання по сплаті мита за МД від 23.06.2021 UA204080/2021/017956, від 21.11.2022 UA205170/2022/024510, від 01.09.2022 UA205170/2022/017553 на загальну суму 53094,57 грн;

- підпункту «в» пункту 185.1 статті 185, пункту 187.8 статті 187, пункту 190.1 статті 190 ПК України в результаті чого занижено податкове зобов`язання по сплаті податку на додану вартість в періоді, що перевірявся, на загальну суму на загальну суму 35163,96 грн.

Враховуючи вищевикладене, 26.09.2024 Волинською митницею прийнято податкові повідомлення-рішення від 26.09.2024 №UA68, №UA69 та №UA70.

18.10.2024 вх. №28392/14/7.3-1-19 на адресу Волинської митниці надійшла копія скарги ТОВ «КРАФТ ХОЛЛ», адресована Державній митній службі України, на складені Волинською митницею податкові повідомлення-рішення від 26.09.2024 №UA68, №UA69 та №UA70.

За результатом розгляду вказаної скарги Державною митною службою України прийнято рішення від 20.12.2024 №3/10-06/13/8706, згідно якого ТОВ «КРАФТ ХОЛЛ» повідомлено, що керуючись главою 4 ПК України Держмитслужба залишає ППР Волинської митниці від 26.09.2024 №№UA68, UA69 та UA70 без змін, а скаргу товариства від 11.10.2024 б/н без задоволення.

Щодо висновків перевірки та оскаржуваних ППР, представник відповідача зазначає наступне.

Відповідач вважає твердження позивача щодо використання митним органом під час перевірки листа необґрунтованим та те, що вказаний доказ не може бути єдиним та беззаперечним, хибними, адже листи отримані від уповноважених органів іноземних країн є офіційними та незаангажованими відповідями, наданими за результатами проведеної достовірної перевірки преференційного походження товарів та документів, що надавались на їх підтвердження.

Окрім цього, митниця звертає увагу суду, що відповідь уповноважених митних органів Республіки Словаччина містить чітку інформацію щодо непідтвердження преференційного походження товарів наданими на перевірку сертифікатами EUR.1 №А750615 та №А754180, навіть незважаючи на те, що самі сертифікати є автентичними.

Так, у відповіді уповноваженого органу Словаччини від 04.06.2024 (вх. №15504/11/15 від 06.06.2024) вказано, що саме декларації постачальника, на підставі яких і були видані вказані вище сертифікати про походження товарів з ЄС EUR.1 №А750615 та №А754180, є такими, що не можуть бути визнані дійсними документами, що підтверджують преференційний статус походження товарів.

Таким чином, у відповіді наголошено, що вищезазначені транспортні засоби, що у були у використанні, не підпадають під дію преференційного режиму відповідно до положень, що регулюють преференційну торгівлю з Україною.

Більше того, про вказане внесена уповноваженим органом Республіки Словаччини відповідна відмітка в графу 14 даних сертифікатів «Не відповідає вимогам щодо достовірності й правильності інформації, що міститься в ньому», вказані відмітки у сертифікатах належним чином засвідчені уповноваженим органом Республіки Словаччини, і тому до них не можуть бути застосовані тарифні преференції.

Таким чином, у даному випадку формальна наявність поданих до митного оформлення сертифікатів з перевезення товару EUR.1 від 18.11.2022 №A754180, від 30.08.2022 №A750615, за видачу якого, як наголошує позивач, несе відповідальність експортер ES Poltrade, s.r.o., не є достатньою підставою для висновків про вчинення ТОВ «КРАФТ ХОЛЛ» всіх необхідних та залежних від нього дій для здійснення декларування «преференційного походження» ввезеного товару та отримання пільги тарифної преференції.

Діючи добросовісно та застосовуючи тарифну преференцію за зниженим рівнем ставки ввізного мита, суб`єкт господарювання безсумнівно повинен переконатися, що поставлені експортером товари дійсно є товарами «преференційного походження» відповідно до положень вищезазначеної Регіональної конвенції, а не покладатись лише на відповідальність експортера за видачу сертифіката з перевезення EUR.1 та декларацій-інвойсів, складених уповноваженим (схваленим) експортером.

У зазначених зовнішньоекономічних відносинах обов`язок з визначення, декларування і сплати мита та податків, згідно вимог українського законодавства і ратифікованих Верховною Радою України міжнародних договорів України, має саме платник податків ТОВ «КРАФТ ХОЛЛ», а тому саме він, а не продавець товару несе відповідальність за повноту виконання цього обов`язку.

З урахуванням зазначеного товари товарної позиції 8703 набувають преференційного походження за умови їх виробництва, у якому ціна усіх матеріалів не перевищує 40 відсотків ціни на умовах франко-завод, а товари товарної позиції 8716 - за умови їх виробництва з матеріалів будь-якої позиції, окрім матеріалів даного товару, і у якому ціна усіх матеріалів не перевищує 40 відсотків ціни на умовах франко-завод, або виробництва, у якому ціна усіх матеріалів не перевищує 30 відсотків ціни на умовах франко-завод.

Відповідач також зауважує, що митним органом у повній мірі було дотримано всі процесуальні аспекти проведення даної документальної невиїзної перевірки, встановлені Митним кодексом України.

З огляду на викладене, не виявлення під час митного оформлення порушень законодавства, не може бути підставою для звільнення платника від сплати податків, якщо такі порушення були виявлені у подальшому.

З урахуванням зазначеного представник відповідача просить в задоволенні позову відмовити повністю.

Інших заяв по суті справи не надходило.

Враховуючи вимоги статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) судом розглянуто дану справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов не підлягає до задоволення з наступних мотивів та підстав.

Судом встановлено, що 01.02.2021 між ТОВ «КРАФТ ХОЛЛ» (покупець) та компанією «ES Poltrade s.r.o.» (продавець) укладено зовнішньоекономічний контракт №04/21-ES/KH (а.с.162-165), за умовами якого продавець зобов?язується поставити покупцю, а покупець згідно інвойсів оплатити автомобілі легкові нові та бувші у вжитку, тягачі, трактори і тракторні агрегати нові та бувші у використанні; причіпи, напівпричіпи нові та бувші у використанні; спеціальну сільськогосподарську техніку нову та бувшу у використанні; спеціальну будівельну техніку нову та бувшу у використанні; мотоцикли, квадроцикли нові та бувші у використанні. Ціни на товар будуть зазначені у інвойсі для відповідної поставким і встановлюються в Євро.

01.09.2022 для митного оформлення в режимі імпорту ввезеного на територію України відповідно до вказаного контракту товару: «напівпричіп до сідельних тягачів б/в, марка/модель Schwarzmuller SPA3/E, VIN VAVJS1339GD375830, модельний та календарний рік виготовлення-2016, тип-напівпричіп тентовий трьохвісний, вантажопідйомність 29140 кг, маса в разі повного навантаженян 36000 кг. Торговельна марка Schwarzmuller. Місць 1 NF» позивач подав до Волинської митниці МД №UA205170/2022/017553 (а.с.33зворот, 174), у якій зазначено: вантажовідправник/Експортер: «ES Poltrade s.r.o.» (графа 2), країна походження: EU (графа 34), код товару: 87163980 (графа 33), ціна товару 6850,00 Євро (графа 42), преференція - код «410000000» (графа 36).

На підтвердження наявної преференції щодо сплати мита було подано сертифікат про походження товару форми EUR.1 №А750615 від 30.08.2022, виданий експортером ES Poltrade s.r.o. (а.с.172).

Окрім того, предметом того ж договору був легковий автомобіль марки VOLKSWAGEN MULTJIVAN, VIN- НОМЕР_2 .

З метою митного оформлення в режимі імпорту ввезеного на територію України: «легковий автомобіль марки VOLKSWAGEN, модель MULTIVAN, ідентифікаційний номер (номер кузова) - НОМЕР_2 , робочий об`єм циліндрів - 2461 CM3,потужність - 128kW,Tiin кузова - універсал, календарний рік виготовлення - 2007, модельний рік виготовлення- 2008, дата введення в експлуатацію - 05/07/2007, кількість місць за документами виробника 7, колісна формула - 4*2, тип двигуна дизельний, призначений для використання по дорогах загального користування (перевезення пасажирів), номер/модель двигуна - невизначений, бувший у використанні. Категорія транспортного засобу-М1.Торговельна марка VOLKSWAGEN виробник VOLKSWAGEN», позивач подав до Волинської митниці МД №22UA10U1 від 21.11.2022 (а.с.27зворот-28, 176), у якій зазначено: вантажовідправник/Експортер: «ES Poltrade s.r.o» (графа 2), країна походження: EU (графа 34), код товару: 87033290 (графа 33), ціна товару 4000,00 Євро (графа 42), преференція - код «410000000» (графа 36).

На підтвердження наявної преференції щодо сплати мита було подано сертифікат про походження товару форми EUR.1 №А754180 від 18.11.2022, виданий експортером ES Poltrade s.r.o. (а.с.177).

Також між ТОВ «КРАФТ ХОЛЛ» (покупець) та компанією «AUTOMOBILE GUSE» (продавець) укладено зовнішньоекономічний контракт від 05.03.2021 №04/21-САU/KR, предметом якого був легковий автомобіль марки VOLKSWAGEN GOLF, VIN- НОМЕР_1 .

З метою митного оформлення в режимі імпорту ввезеного на територію України товару: «легковий автомобіль марки VOLKSWAGEN, модель - GOLF, VIN- НОМЕР_1 , модельний та календарний рік виготовлення 2016, робочий об`єм циліндрів 1598 см3, потужність - 81kW, тип кузова - універсал, календарний та модельний рік виготовлення - 2016, дата введення в експлуатацію 18/05/2016, кількість місць за документами виробника 5, колісна формула - 4x2, тип двигуна - дизельний, призначений для використання по дорогах загального користування (перевезення пасажирів), номер/модель двигуна - невизначений, бувший у використанні. Категорія транспортного засобу-М1.Торговельна марка Volkswagen виробник Volkswagen. Місць 1 NF» позивач подав до Волинської митниці МД №UA204080/2021/017956 від 23.06.2021 (а.с.25, 200), у якій зазначено: вантажовідправник/Експортер: «GАUGТОUТ s.r.o.» (графа 2), країна походження: EU (графа 34), код товару: 87033290 (графа 33), ціна товару 3400,00 Євро (графа 42), преференція - код «410000000» (графа 36).

На підтвердження наявної преференції щодо сплати мита було подано митному органу: рахунок-фактуру (інвойс) №210618.115-CAU/KRFT від 18.06.2021; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_3 від 18.05.2016; контракт № 04/21-CA/KR від 05.03.2021.

На підставі наказу Волинської митниці від 07.08.2024 №235 (а.с.135) відповідачем була проведена документальна невиїзна перевірка ТОВ «КРАФТ ХОЛЛ» щодо дотримання вимог законодавства України з питань митної справи в частині обґрунтованості та законності надання (отримання) пільг і звільнення від оподаткування при митному оформленні товару за МД від 21.11.2022 №UA205170/2022/024510, від 01.09.2022 №UA205170/2022/017553 та в частині правильності визначення бази оподаткування, та своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів за митною декларацією від 23.06.2021 №UA204080/2021/017956, тривалістю 2 робочих дні з 23.08.2024 у Волинській митниці (а.с.135).

Про призначення документальної невиїзної перевірки позивача було повідомлено листом Волинської митниці від 09.08.2024 №7.3-2/19/13/8955 (а.с.134) разом із повідомленням від 07.08.2024 №27 (а.с.136), які надіслані останнім (а.с.161).

За результатами вказаної перевірки складено акт від 28.08.2024 №26/24/7.3-19/43848752 (а.с.55-63, 123-131), згідно із висновками якого встановлено порушення позивачем:

- статті 49, частини 1 статті 51, пункту 2 частини 2 статті 52, частини 4 статті 58, частини 1 та 8 статті 257, пункту 1 частини 1 статті 279, пунктів 1 та 4 частини 1 статті 266, частини 5 статті 280, частини першої статті 281 Митного кодексу України від 13.03.2012р. №4495-VI (зі змінами і доповненнями), вимог статті 15 Доповнення 1 до Регіональної конвенції, в результаті чого занижено податкове зобов`язання по сплаті мита за МД від 23.06.2021 UA204080/2021/017956, від 21.11.2022 UA205170/2022/024510, від 01.09.2022 UA205170/2022/017553 на загальну суму 53094,57 грн;

- підпункту «в» пункту 185.1 статті 185, пункту 187.8 статті 187, пункту 190.1 статті 190 ПК України в результаті чого занижено податкове зобов`язання по сплаті податку на додану вартість в періоді, що перевірявся, на загальну суму на загальну суму 35 163,96 грн.

На підставі вказаного акта перевірки відповідачем прийняті податкові повідомлення-рішення від 26.09.2024 (а.с.10-15, 137-143):

- №UA68, згідно із яким позивачу збільшено грошове зобов`язання за платежем мито на нафтопродукти, транспортні засоби та шини до них, що ввозяться суб`єктами підприємницької діяльності (крім мита, яке сплачується при поміщенні суден у митний режим тимчасового ввезення з умовним частковим звільненням від оподаткування митними платежами) у розмірі 28043,85 грн;

- №UA69, згідно із яким позивачу збільшено грошове зобов`язання за платежем за платежем мито на товари, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання в сумі 2 050,72 грн;

- №UA70, згідно із яким позивачу збільшено грошове зобов`язання за платежем податок на додану вартість з ввезених на митну територію України суб`єктами господарювання товарів на загальну суму 42912,43 грн, в тому числі: податкове зобов`язаннями 35163,96 грн, та штрафні (фінансові) санкції 7748,47 грн.

Вказані податкові повідомлення-рішення разом із розрахунком податкових зобов`язань та штрафних (фінансових) санкцій були надіслані позивачу листом від 26.09.2024 №7.3-2/19/13/10570 (а.с.158) та отриманні останнім 30.09.2024, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.159).

Позивач оскаржував спірні рішення в адміністративному порядку шляхом подання до ДМС України скарги від 11.10.2024 (а.с.151-153).

Рішенням ДМС України від 20.12.2024 №3/10-06/13/8706 податкові повідомлення-рішення від 26.09.2024 №UA68, №UA69, №UA70 залишено без змін, а скаргу ТОВ «КРАФТ ХОЛЛ» без задоволення (а.с.17зворот-23, 144-150).

Вважаючи вищевказані податкові повідомлення-рішення протиправними, ТОВ «КРАФТ ХОЛЛ» звернулося до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним податковим повідомленням-рішенням, суд враховує наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно із частиною першою статті 50 МК України відомості про митну вартість товарів використовуються для: нарахування митних платежів; застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; ведення митної статистики; розрахунку податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки.

Частиною першою статті 51 МК України визначено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно із частиною першою статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Відповідно до частини першої статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Частиною п`ятою статті 54 МК України передбачено, що митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право, зокрема, проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; звертатися до органів доходів і зборів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості.

Згідно із частиною шостою статті 265 МК України декларування товарів, що належать громадянам, може здійснюватися цими громадянами або іншими громадянами, уповноваженими на це власниками зазначених товарів нотаріально посвідченими дорученнями.

Відповідно до частини першої статті 266 МК України декларант зобов`язаний, зокрема, у випадках, визначених цим Кодексом та Податковим кодексом України, сплатити митні платежі або забезпечити їх сплату відповідно до розділу Х цього Кодексу (пункт 4); у випадках, визначених цим Кодексом та іншими законами України, сплатити інші платежі, контроль за справлянням яких покладено на митні органи (пункт 5).

Частинами першою та другою статті 293 МК України передбачено, що особою, на яку покладається обов`язок із сплати митних платежів, є декларант. Особою, на яку покладається обов`язок із сплати донарахованих митних платежів - податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки, є відповідний платник податків.

Відповідно до пункту 8 частини першої статті 336 МК України митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами митних органів шляхом направлення запитів до інших державних органів, установ та організацій, уповноважених органів іноземних держав для встановлення автентичності документів, поданих митному органу.

Згідно із частиною шостою статті 345 МК України результати перевірки оформлюються актом (довідкою) та є підставою для самостійного визначення органом доходів і зборів суми податкового зобов`язання підприємства щодо сплати митних платежів, застосування заходів, передбачених законами України.

Частиною другою статті 351 МК України визначено, що документальна невиїзна перевірка проводиться у разі: виявлення ознак, що свідчать про можливе порушення законодавства України з питань державної митної справи, за результатами аналізу електронних копій митних декларацій, інформації, що стосується товарів, митне оформлення яких завершено, отриманої від суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності та виробників таких товарів, з висновків акредитованих відповідно до законодавства експертів; надходження від уповноважених органів іноземних держав документально підтвердженої інформації про не підтвердження автентичності поданих органу доходів і зборів документів щодо товарів, митне оформлення яких завершено, недостовірність відомостей, що в них містяться, а також запитів стосовно надання інформації про зовнішньоекономічні операції, які здійснювалися за участю суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності - резидентів України.

Відповідно до частини першої статті 352 МК України посадовими особами митних органів під час проведення перевірок можуть бути використані: 1) документи, визначені цим Кодексом; 2) податкова інформація; 3) експертні висновки; 4) судові рішення; 5) отримані від уповноважених органів іноземних держав документально підтверджені відомості щодо вартісних, кількісних або якісних характеристик, країни походження, складу та інших характеристик, які мають значення для оподаткування товарів, їх ввезення (пересилання) на митну територію України або на територію вільної митної зони чи вивезення (пересилання) за межі митної території України або території вільної митної зони, які відрізняються від задекларованих під час митного оформлення; 6) інші матеріали, отримані в порядку та спосіб, передбачені цим Кодексом або іншими законами України.

Таким чином, підставою для проведення перевірки є надходження від уповноважених органів іноземних держав документально підтвердженої інформації про не підтвердження автентичності поданих митним органам документів щодо товарів, митне оформлення яких завершено, недостовірність відомостей, що в них містяться.

Як вбачається з матеріалів справи, з метою перевірки сертифікатів з перевезення товару форми EUR.1 від 18.11.2022 №A754180, від 30.08.2022 №A750615, поданих позивачем до митного оформлення товарів разом з МД від 21.11.2022 №UA205170/2022/024510, від 01.09.2022 №UA205170/2022/017553, Волинською митницею було ініційовано направлення запиту до уповноваженого органу Республіки Словаччина.

Так, відповідно до листа від 08.05.2023 №7.3- 15/5143 Волинська митниця направила на перевірку сертифікати на підставі службової записки відділу проведення митного аудиту у зв`язку з отриманням інформації про не підтвердження експортером «ES Poltrade» (Словаччина) преференційного походження транспортного засобу, що був у використанні (а.с.133).

У відповідь на звернення Волинської митниці від 08.05.2023 №7.3-15/5143 Держмитслужба направила лист від 28.06.2024 №15/15-03-01/7/3448 уповноваженого органу Республіки Словаччини від 04.06.2024 про результати перевірки сертифікатів з перевезення товару.

Так, у листі від 06.06.2024 №15504/11/15 уповноважений орган Словаччини повідомив, що перевірка сертифікатів з перевезення товару форми EUR.1 від 18.11.2022 №A754180, від 30.08.2022 №A750615 була проведена. Розслідування виявило, що сертифікати форми EUR.1 були видані і підтверджені митницею Міхаловце. Товари, на які були видані сертифікати форми EUR.1 (вживані транспортні засоби), постачалися з інших країн-членів ЄС. Згідно з інформацією, отриманою в рамках перевірки декларацій постачальника, відповідні декларації не можуть бути визнані дійсними документами, які можуть бути використані для підтвердження статусу походження товару. Враховуючи вищевикладене, перевірені сертифікат форми EUR.1 не можуть вважатися дійсними доказами походження відповідно до положень Додатку І до Регіональної конвенції про пан-євро-мед преференційних правил походження в рамках Протоколу І до Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом і його державами-членами, з іншої сторони, а вищезазначені транспортні засоби, що були у використанні, не підпадають під дію преференційного режиму відповідно до положень, що регулюють преференційну торгівлю з Україною (а.с.119, переклад118).

Таким чином, на запит Держмитслужби уповноваженим органом Республіки Словаччина листом від 06.06.2024 №15504/11/15 підтверджено автентичність сертифікатів з перевезення товару форми EUR.1 від 18.11.2022 №A754180, від 30.08.2022 №A750615, однак при цьому повідомлено, що зазначені у сертифікатах EUR.1 товари не підпадають під преференційний режим відповідно до Доповнення І до Конвенції.

Крім того, відповідно до положень Доповнення І до Конвенції до Держмитслужби надіслано копії зазначених вище сертифікатів EUR.1, що перевірялись, з відміткою «Не відповідає вимогам щодо достовірності й правильності» у графі 14, належним чином засвідченою уповноваженим органом Республіки Словаччина (а.с.120-121).

Відтак уповноваженими органами Словаччини не підтверджено преференційне походження товару, вказаного у сертифікатах про походження товару EUR.1 від 18.11.2022 №A754180, від 30.08.2022 №A750615, які були подані декларантом позивача при митному оформленні товарів за МД UA205170/2022/024510 від 21.11.2022, UA205170/2022/017553 від 01.09.2022 і на підставі яких застосовано преференції по сплаті мита.

Суд погоджується з відповідачем, що для товарів (напівпричіп до сідельних тягачів б/в, марка/модель Schwarzmuller SPA3/E; легковий автомобіль марки VOLKSWAGEN, модель MULTIVAN) преференційне походження є визначальним для оподаткування, а інформація, зазначена у сертифікатах походження товарів EUR.1 про преференційне походження, виявилась непідтвердженою, тому преференційна ставка ввізного мита до товарів застосована неправомірно.

Згідно з частинами першою, другою, шостою статті 36 МК України країна походження товару визначається з метою оподаткування товарів, що переміщуються через митний кордон України, застосування до них заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, заборон та/або обмежень щодо переміщення через митний кордон України, а також забезпечення обліку цих товарів у статистиці зовнішньої торгівлі. Країною походження товару вважається країна, в якій товар був повністю вироблений або підданий достатній переробці відповідно до критеріїв, встановлених цим Кодексом. Положення цього Кодексу застосовуються для визначення походження товарів, на які при ввезенні їх на митну територію України поширюється режим найбільшого сприяння (непреференційне походження), з метою застосування до таких товарів передбачених законом заходів тарифного та нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності.

Відповідно до частини першої статті 43 МК України документами, що підтверджують країну походження товару, є сертифікат про походження товару, засвідчена декларація про походження товару, декларація про походження товару, сертифікат про регіональне найменування товару.

Частиною третьою статті 43 МК України встановлено, що сертифікат про походження товару - це документ, який однозначно свідчить про країну походження товару і виданий компетентним органом даної країни або країни вивезення, якщо у країні вивезення сертифікат видається на підставі сертифіката, виданого компетентним органом у країні походження товару.

За приписами частини восьмої статті 43 МК України у разі якщо в документах про походження товару є розбіжності у відомостях про країну походження товару або органом доходів і зборів встановлено інші відомості про країну походження товару, ніж ті, що зазначені у документах, декларант або уповноважена ним особа має право надати органу доходів і зборів для підтвердження відомостей про заявлену країну походження товару додаткові відомості.

Частиною дев`ятою цієї статті кодексу передбачено, що додатковими відомостями про країну походження товару є відомості, що містяться в товарних накладних, пакувальних листах, відвантажувальних специфікаціях, сертифікатах (відповідності, якості, фітосанітарних, ветеринарних тощо), митній декларації країни експорту, паспортах, технічній документації, висновках-експертизах відповідних органів, інших матеріалах, що можуть бути використані для підтвердження країни походження товару.

Згідно з частинами першою, другою статті 44 МК України для підтвердження країни походження товару орган доходів і зборів у передбачених законом випадках має право вимагати та отримувати документи про походження такого товару. У разі переміщення товарів через митний кордон України країна походження товару заявляється (декларується) митному органу в обов`язковому порядку лише у разі, якщо це необхідно для застосування митно-тарифних заходів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, кількісних обмежень (квот), інших заходів економічного або торговельного характеру, що здійснюються в односторонньому порядку або відповідно до двосторонніх чи багатосторонніх міжнародних договорів, укладених відповідно до закону, або заходів, що здійснюються відповідно до закону для забезпечення здоров`я населення чи суспільного порядку, а також у разі, якщо в митного органу є підстави для підозри в тому, що товар походить з країни, товари якої заборонені до переміщення через митний кордон України згідно із законодавством України.

Пунктом 1 частини третьої статті 44 МК України передбачено, що у разі переміщення товарів через митний кордон України країна походження товару обов`язково заявляється (декларується) митному органу шляхом зазначення в митній декларації назви країни походження товару та відомостей про сертифікат про походження товару: на товари, до яких застосовуються преференційні ставки ввізного мита, встановлені Митним кодексом України.

Відповідно до частини першої статті 45 МК України у разі виникнення сумнівів з приводу дійсності документів про походження товару чи достовірності відомостей, що в них містяться, включаючи відомості про країну походження товару, орган доходів і зборів може звернутися до компетентного органу, що видав документ, або до компетентних організацій країни, зазначеної як країна походження товару, із запитом про проведення перевірки цих документів про походження товару чи надання додаткових відомостей.

За приписами частин четвертої, п`ятої статті 280 МК України ввізне мито на товари, митне оформлення яких здійснюється в порядку, встановленому для підприємств, нараховується за ставками, встановленими Митним тарифом України. Ввізне мито є диференційованим щодо товарів, що походять з держав, які спільно з Україною входять до митних союзів або утворюють з нею зони вільної торгівлі. У разі встановлення будь-якого спеціального преференційного митного режиму згідно з міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, застосовуються преференційні ставки ввізного мита, встановлені Митним тарифом України. До товарів, що походять з України або з держав - членів Світової організації торгівлі, або з держав, з якими Україна уклала двосторонні або регіональні угоди щодо режиму найбільшого сприяння, застосовуються пільгові ставки ввізного мита, встановлені Митним тарифом України, якщо інше не встановлено законом. До решти товарів застосовуються повні ставки ввізного мита, встановлені Митним тарифом України.

Згідно із частиною першою статті 281 МК України допускається встановлення тарифних пільг (тарифних преференцій) щодо ставок Митного тарифу України у вигляді звільнення від оподаткування ввізним митом, зниження ставок ввізного мита або встановлення тарифних квот відповідно до законодавства України та для ввезення товарів, що походять з держав, з якими укладено відповідні міжнародні договори.

Законом України №1678-VII від 16.09.2014 ратифіковано Угоду від 27.06.2014 про асоціацію між Україною, з однієї сторони та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони, якою, серед іншого, передбачено поглиблену та всеохоплюючу зону вільної торгівлі між Україною та Європейським Союзом (Угода про асоціацію з ЄС).

Статтею 26 частини 1 глави 1 розділу IV Угоди про асоціацію встановлено, що положення цієї Глави застосовуються до торгівлі товарами, що походять з територій Сторін. Для цілей цієї Глави «походження» означає, що товар підпадає під правила походження, викладені в Протоколі I «Щодо визначення концепції походження товарів і методів адміністративного співробітництва».

Частиною першою статті 2 розділу 2 Протоколу І встановлено, що з метою впровадження цієї Угоди наступні товари мають вважатися як такі, що походять з Європейського Союзу:

1. товари, цілком вироблені в Європейському Союзі, як це визначається у статті 5 цього Протоколу;

2. товари, отримані в Європейському Союзі з матеріалів, які не були вироблені цілком у Європейському Союзі, за умови, що такі матеріали пройшли достатню обробку в ЄС відповідно до статті 6 цього Протоколу.

Відповідно до частини 1 статті 16 розділу 5 Протоколу І товари, що походять з Європейського Союзу, і товари, що походять з України, після ввезення до України чи Європейського Союзу відповідно підпадають під дію цієї Угоди за умови подання одного з таких документів:

1. Сертифікат з перевезення товару EUR.1;

2. У випадках, вказаних у статті 22(1) цього Протоколу, - декларація, що надалі іменуватиметься «декларацією інвойс», надана експортером до інвойсу, повідомлення про доставку чи будь-якого іншого комерційного документа, який описує розглядувані товари достатньо детально для того, щоб їх можна було ідентифікувати.

Процедура видачі сертифіката з перевезення товару EUR.1 встановлена статтею 17 розділу 5 «Підтвердження походження» Протоколу 1, згідно з положеннями якої сертифікат з перевезення товару EUR.1 має бути виданий митними органами країни експорту на письмову заяву експортера або, під відповідальність експортера, його уповноваженим представником.

Для цього експортер або його уповноважений представник має заповнити сертифікат з перевезення товару EUR.1, а також бланк заяви, зразок якої наведений у Додатку. Ці бланки мають бути заповнені однією з мов, якими складено цю Угоду, і згідно з нормами законодавства країни експорту. Якщо їх заповнюють від руки, це має бути зроблено чорнилом і друкованими літерами. Опис товарів потрібно викласти у виділеній для цього комірці, не залишаючи вільних рядків. Якщо комірка заповнена не повністю, під останнім рядком опису потрібно накреслити горизонтальну лінію й перекреслити вільний залишок комірки.

Експортер, який подає заяву про видачу сертифіката з перевезення товару EUR.1, повинен бути готовим у будь-який час на вимогу митних органів країни експорту, у якій видається сертифікат з перевезення товару EUR.1, надати всі належні документи на підтвердження статусу походження розглядуваних товарів, а також виконання інших умов цього Протоколу.

Сертифікат з перевезення товару EUR.1 має бути виданий митними органами країни-члена Європейського Союзу або України, якщо розглядувані товари можуть бути визнаними такими, що походять з Європейського Союзу або України, і задовольняють іншим умовам цього Протоколу.

Митні органи, які видають сертифікати з перевезення товару EUR.1, повинні вжити всіх необхідних заходів для перевірки статусу походження товарів, а також виконання інших умов цього Протоколу. Для виконання цього завдання вони мають право вимагати будь-яких доказів і здійснювати будь-яку перевірку рахунків експортера та інші перевірки, які вважатимуть належними. Ці органи також мають забезпечити правильне заповнення бланків, зазначених у пункті 2 цієї статті. Вони зокрема повинні перевірити, чи заповнена комірка, призначена для опису товарів, таким чином, щоб запобігти зловмисному дописуванню.

Сертифікат з перевезення товару EUR.1 має бути виданий митними органами й переданий експортерові одразу ж після здійснення чи забезпечення фактичного експортування товару.

Законом України «Про приєднання України до Регіональної конвенції про пан-євро-середземноморські преференційні правила походження» від 08.11.2017 №2187-VІII Україна приєдналася до Регіональної конвенції про пан-євро-середземноморські преференційні правила походження, яка набирає чинності для України в перший день другого місяця після внесення Україною депозитарію Конвенції документа про приєднання.

Згідно із статтею 1 Рішення №1/2018 Підкомітету Україна - ЄС з питань митного співробітництва від 21/11/2018 року про заміну Протоколу I «Щодо визначення концепції «походження товарів» і методів адміністративного співробітництва» до Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони, Протокол І «Щодо визначення концепції «походження товарів» і методів адміністративного співробітництва» до Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони, замінюється текстом, викладеним у Додатку до цього Рішення. Статтею 1 Протоколу І «Щодо визначення концепції «походження товарів» і методів адміністративного співробітництва» визначено, що з метою імплементації цієї Угоди застосовуються Доповнення I і відповідні положення Доповнення II до Регіональної конвенції про пан-євро-середземноморські преференційні правила походження (далі - Конвенція). Усі посилання на «відповідну угоду» в Доповненні I й у відповідних положеннях Доповнення II до Конвенції тлумачаться у значенні цієї Угоди.

Відповідно до статті 15 розділу V Доповнення І товари, що походять з однієї з Договірних Сторін, і ввозяться в інші Договірні Сторони, підпадають під дію цієї Угоди за умови подання одного з таких документів, що підтверджують походження: (a) сертифікат з перевезення товару ЕUR.1, зразок якого наведений у Додатку III а.

Пунктом 2 статті 31 розділу VІ Доповнення І передбачено, що з метою належного застосування цієї Конвенції Договірні Сторони повинні допомагати один одному, через компетентні митні адміністрації у перевірці достовірності сертифікатів з перевезення товару ЕUR.1 та ЕUR-MED, декларацій про походження і декларацій про походження ЕUR-MED та правильності інформації, що міститься в цих документів.

За змістом положень статті 32 розділу VІ Доповнення І подальші перевірки підтверджень походження мають здійснюватися у довільному порядку або тоді, коли митні органи Договірної сторони-імпортера мають обґрунтовані сумніви в достовірності таких документів, статусі походження відповідних товарів або виконанні інших вимог цієї Конвенції.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 289 МК України обов`язок із сплати митних платежів виникає: після завершення митного оформлення товарів та їх випуску, якщо внаслідок перевірки митної декларації чи за результатами документальної перевірки митний орган самостійно визначає платнику податків додаткові податкові зобов`язання.

При вирішенні даного спору суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені у постанові Верховного Суду від 11.08.2022 у справі №460/8509/21, які полягають у такому.

Країна походження товару визначається з метою оподаткування товарів, що переміщуються через митний кордон України. Країною походження товару вважається країна, в якій товар був повністю вироблений або підданий достатній переробці відповідно до критеріїв, встановлених МК України. Сертифікат про походження товару - це документ, який однозначно свідчить про країну походження товару і виданий компетентним органом.

У разі виникнення сумнівів з приводу дійсності документів про походження товару чи достовірності відомостей, що в них містяться, включаючи відомості про країну походження товару, контролюючий орган може звернутися до компетентного органу, що видав документ, або до компетентних організацій країни, зазначеної як країна походження товару, із запитом про проведення перевірки цих документів про походження товару чи надання додаткових відомостей. У разі надходження від уповноважених органів іноземних держав документально підтверджених відомостей, зокрема, щодо країни походження, при ввезенні (пересиланні) на митну територію України, які відрізняються від задекларованих під час митного оформлення, контролюючий орган самостійно визначає базу оподаткування та податкові зобов`язання платника податків на підставі відомостей, зазначених у таких документах. Податкове зобов`язання може визначатися контролюючим органом і після завершення митного оформлення товарів та їх випуску, за результатами документальної перевірки.

Верховний Суд у вказаній справі визнав обґрунтованим висновок суду апеляційної інстанції, що зазначення товариством відомостей про характеристики товарів (преференційне походження), які відрізняються від даних, отриманих від уповноважених органів іноземних держав (митний орган Республіки Польща), призвело до безпідставного застосування преференційних ставок ввізного мита, замість застосування повних ставок ввізного мита та сплати митних платежів згідно Митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України» від 19.09.2013 №584-VII.

Відтак суд погоджується із доводами митного органу про те, що спірні сертифікати з перевезення товару не можуть бути визнані належними та достатніми документами, які підтверджують преференційне походження товарів, оформлених за МД.

При цьому, суд зауважує, що компанія-експортер, зазначивши декларативно в інвойсі про походження товарів з території Європейського Союзу, повинна у подальшому в ході перевірки документально підтвердити походження вказаних товарів, в тому числі й обставини, що матеріали, використані при виготовленні товару, також здебільшого походять з Європейського Союзу.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у постанові від 31.07.2024 у справі №260/6407/21.

Крім того, при вирішенні цього спору суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду від 01.03.2021 у справі №240/7093/19, від 11.04.2022 у справі №260/2805/20, відповідно до яких міжнародним договором передбачено чіткий алгоритм дій митного органу у випадку отримання відповіді компетентного органу за результатами перевірки документів про походження товару, яка, зокрема, не містить достатньої інформації для визначення достовірності розглядуваного документа або справжнього походження товарів. Враховуючи те, що вказаний алгоритм дій контролюючого органу, на запит якого проводилася перевірка документів про походження товару, не передбачає аналізу ним додаткових доказів (документів), наданих декларантом для підтвердження відомостей про заявлену країну походження товару згідно із частинами восьмою, дев`ятою статті 43 МК України, Верховний Суд доходить висновку, що митний орган не наділений повноваженнями діяти на власний розсуд за вказаних обставин та проводити додаткову перевірку документів про походження товару після отримання результатів такої перевірки компетентним органом заявленої декларантом країни походження товару.

Частиною другою статті 334 МК України встановлено, що відомості з офіційних документів, наданих для митного контролю, не потребують додаткового підтвердження.

Відповідно до частини чотирнадцятої статті 354 МК України рішення щодо правильності визначення заявлених у митних деклараціях підстав для звільнення від оподаткування окремими документами не оформляються, а зазначаються в акті про результати перевірки.

У разі надходження від уповноважених органів іноземних держав документально підтверджених відомостей щодо країни походження, вартісних, кількісних або якісних характеристик, які мають значення для оподаткування товарів і предметів при ввезенні на митну територію України, які відрізняються від задекларованих під час митного оформлення, контролюючий орган має право самостійно визначити базу оподаткування та податкові зобов`язання платника податків шляхом проведення дій, визначених пунктом 54.3 цієї статті, на підставі відомостей, зазначених у таких документах (відповідно до пункту 54.4 статті 54 ПК України).

Таким чином, оскільки у відповідь на запит митного органу листом уповноваженого органу Словаччини від 06.06.2024 №15504/11/15 не підтверджено преференційне походження товару, ввезеного за сертифікатами EUR.1 від 18.11.2022 №A754180, від 30.08.2022 №A750615, тому у позивача були відсутні підстави для застосування права на преференції при розмитненні такого товару, а висновки акту перевірки ґрунтуються на вимогах чинного законодавства.

До таких же висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 05.06.2024 у справі №380/2397/22.

Щодо проведення перевірки митної декларації від 23.06.2021 №UA204080/2021/017956 на предмет правильності визначення бази оподаткування, своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів, суд зазначає наступне.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів визначено статтею 54 Митного кодексу України. Пунктами 4 та 5 частини 5 статті 54 МК України встановлено, що митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право проводити в порядку, визначеному статтями 345-355 МК України, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску та звертатися до митних органів інших країн з запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявлення митної вартості.

Так, за результатами опрацювання інформації та копій документів, надісланих листом Державної митної служби України від 18.10.2021 №26/26-04/7.13/191, що були отримані від митних органів Республіки Польщі листом від 17.09.2021 №0201-ІGМ.541.966.2021.6.ВМ, стосовно ввезеного товару: «легковий автомобіль марки VOLKSWAGEN, модель - GOLF, VIN- НОМЕР_1 , модельний та календарний рік виготовлення 2016, робочий об`єм циліндрів 1598 см3, потужність - 81kW, тип кузова - універсал, календарний та модельний рік виготовлення - 2016, дата введення в експлуатацію 18/05/2016, кількість місць за документами виробника 5, колісна формула - 4x2, тип двигуна - дизельний, призначений для використання по дорогах загального користування (перевезення пасажирів), номер/модель двигуна - невизначений, бувший у використанні. Категорія транспортного засобу-М1.Торговельна марка Volkswagen виробник Volkswagen. Місць 1 NF» встановлено невідповідність інформації щодо реквізитів отримувача та відправника, умов поставки, фактурної вартості із заявленими відомостями декларантом ТОВ «КРАФТ ХОЛЛ» при митному оформленні товару за МД типу ІМ40ДЕ від 23.06.2021 №UA204080/2021/017956.

Судом встановлено, що на адресу Волинської митниці надійшов лист Рівненської митниці від 11.11.2021 №7.13-1/20/7-40/3661 з копіями документів, поданих ТОВ «КРАФТ ХОЛЛ» до митного оформлення за МД від 23.06.2021 №UA204080/2021/0/7956, та копіями документів, отриманих від митних органів Республіки Польща, а саме: копією експортної митної декларації №21PL301010E0694790 від 18.06.2021, відповідно до якої заявлена вартість т автомобіля марки VOLKSWAGEN GOLF 7180 Євро. Вказане авто оформлене в Україні за МД від 23.06.2021 №UA204080/2021/017956, заявлена вартість становить 3400 Євро (а.с.190).

Так, в експортній митній декларації №21PL301010E0694790 від 18.06.2021 зазначені наступні відомості: вартість товару становить 7180 євро (еквівалент 233113,06 грн), умови поставки EXW, отримувач товару - MYKOLA DEMCHUK (KOLHOSPNA 6, 44-313 LUBOML), відправник - SPEKTRUM Sp. Z.o.o. (ul.Bursaki,16 20-150 Lublin), реквізити рахунку-фактури FE/63/06/2021/LUB (а.с.192).

Відтак, співставленням відомостей, зазначених в документах, надісланих митними органами Республіки Польща, з відомостями, поданими до митного оформлення за МД від 23.06.2021 UA204080/2021/017956, встановлено розбіжності у вартісних характеристиках. Разом з тим, слід зазначити, що характеристики транспортного засобу (марка, модель, ідентифікаційний номер кузова) є ідентичними.

Таким чином, перевіркою встановлено, що до митного оформлення ТОВ «КРАФТ ХОЛЛ» надані недостовірні відомості, на підставі яких підприємством було заявлено занижену митну вартість товару.

Відповідно до статті 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Статтею 50 МК України встановлено, що відомості про митну вартість товарів використовуються для нарахування митних платежів, застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України, ведення митної статистики та розрахунку податкового, визначеного за результатами документальної перевірки.

Нормами пункту 2 частини другої статті 52 МК України передбачено що декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню. Враховуючи, що перевезення зазначених в акті транспортних засобів в Україну здійснювалось самоходом громадянином України (фізичною особою без статусу фізичної особи-підприємця), у контролюючого органу відсутні документально підтверджені відомості про вартість перевезення з країни вивезення в країну ввезення.

Положеннями частини другої статті 58 МК України визначено, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/ або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Згідно з частиною першою статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів у разі надходження документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Відповідно норм пункту 14 статті 354 МК України рішення щодо правильності визначення заявлених у митних деклараціях кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД, їх митної вартості та країни походження, підстав для звільнення від оподаткування окремими документами не оформляються, а зазначаються в акті про результати перевірки.

Волинською митницею під час перевірки правильності визначення митної вартості товару після його випуску визначено митну вартість товарів: «Легкового автомобіля марки VOLKSWAGEN, модель - GOLF, календарний рік випуску - 2016, номер кузова - VIN- НОМЕР_1 ...» в розмірі 233113,06 грн.

Таким чином, встановлено, що при переміщенні через митний кордон України та митному оформленні товару декларантом ТОВ «КРАФТ ХОЛЛ» надано документи, що містять неправдиві відомості про вартість товару і, як наслідок, при декларуванні товару: «Легкового автомобіля марки VOLKSWAGEN, модель - GOLF, календарний рік випуску - 2016, номер кузова - VIN- НОМЕР_1 ...» за МД від 23.06.2021 №UA204080/2021/017956 занижено митну вартість на суму 122725,26 грн, чим порушено вимоги пункту 2 частини другої статті 52 МК України.

При цьому, при здійсненні митного оформлення товару «Легковий автомобіль марки Volkswagen, модель Golf, VIN - НОМЕР_1 ..» за МД від 23.06.2021 UA204080/2021/017956 застосована зменшена ставка ввізного мита на рівні 4,5%.

Відповідно до пункту «с» ч.1 ст. 15 Доповнення І «Щодо визначення поняття «походження товарів» і методів адміністративного співробітництва» до Регіональної конвенції про пан-євро-середземноморські преференції правил походження в рамках Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським Співтовариством з атомної енергії ї їхніми державами членами, з іншої сторони ( далі Угода, Доповнення І), товари, що походять з однієї з Договірних Сторін, і ввозяться в інші Договірні Сторони, підпадають під дію цієї Угоди за умовами подання декларації походження, наданої експортером до інвойса, повідомлення про доставку чи будь-якого іншого комерційного документа, який описує розглядувані товари достатньо детально для того, щоб їх можна було ідентифікувати; текст декларації походження наведений у Додатку IV a і b.

Статтею 21 Доповнення І встановлено вимоги до складання експортером декларації походження, зазначеної в статті 15 Доповнення І. Зокрема декларація про походження може бути складена:

(а) уповноваженим експортером відповідно до положень Статті 23, або

(b) експортером на будь-яку партію товару, що складається з однієї або більше одиниць упаковки, що походять з певної країни, сукупна вартість яких не перевищує 6000 євро.

Відтак, оскільки в експортній митній декларації вартість товару становить 7180 євро, що перевищує 6000 євро, до партії товару, не може бути застосовано преференційний режим оподаткування на підставі декларації походження (код документу 7016).

Таким чином, преференційне походження товару з Європейського Союзу за декларацією про походження, складеної на підставі декларації-інвойс від 18.06.2021 №210618.115-CAU/KRFT (а.с.195), не підтверджене, не могло бути підставою для застосування преференційного режиму (код пільги 410) до товару, митне оформлення якого здійснене за МД від 23.06.2021 UA204080/2021/017956

З наведеного слідує, що згідно з інформацією, наданою уповноваженим органом іноземної держави, зокрема Республіки Польща, підстави для застосування зниженої ставки ввізного мита при оподаткуванні вказаного товару відсутні.

Таким чином, суд погоджується з відповідачем, що встановлені порушення призвели до заниження ТОВ «КРАФТ ХОЛЛ» податкових зобов`язань по сплаті митних платежів за вищевказаною МД на загальну суму 46557,68 грн, в тому числі: ввізне мито на суму 18343,86 грн та податок на додану вартість на суму 28213,82 грн.

При вирішенні спору суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема, у справах «Салов проти України» (заява №65518/01; від 06.09.2005; пункт 89), «Проніна проти України» (заява №63566/00; 18.07.2006; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява №4909/04; від 10.02.2010; пункт 58), відповідно до якої принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Інші доводи позивача не спростовують встановлених обставин справи.

Відповідно до частини першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Аналізуючи досліджені в судовому засіданні докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що митниця як суб`єкт владних повноважень правомірно прийняла податкові повідомлення-рішення від 26.09.2024 №UA68, №UA69, №UA70, відтак позовні вимоги позивача є безпідставними, з огляду на що у задоволенні адміністративного позову слід відмовити повністю.

Керуючись статтями 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, на підставі Митного кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили в порядку та строки, визначені статтею 255 КАС України, та може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий-суддя Н.Б.Плахтій