Справа № 580/754/25
Суддя: Олексій РІДЗЕЛЬ
Дата ухвалення: 2025-06-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

02 червня 2025 року справа № 580/754/25
м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Рідзеля О.А., розглянувши заяву представника комунального підприємства "Міський водоканал" про відвід судді Рідзеля О.А. в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Золотоніської міської ради, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - комунальне підприємство "Міський водоканал" про визнання протиправним та нечинним рішення,

ВСТАНОВИВ:

22.01.2025 у Черкаський окружний адміністративний суд надійшов позов ОСОБА_1 (далі - позивач) про визнання протиправним та нечинним рішення виконавчого комітету Золотоніської міської ради (далі - відповідач) від 15.11.2024 №534 "Про встановлення тарифів на послуги централізованого водопостачання та централізованого водовідведення".

Ухвалою суду від 18.02.2025 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито загальне провадження у справі та призначено підготовче засідання. Також суд залучив до участі у справі третьою особою без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача комунальне підприємство "Міський водоканал".

Усною ухвалою від 29.05.2025, внесеною до протоколу судового засідання, суд після дебатів відклав ухвалення та проголошення судового рішення на 04.06.2025 о 14 год. 30 хв.

02.06.2025 суду засобами системи «Електронний суд» надійшла заява директора КП "Міський водоканал" про відвід головуючого судді Рідзеля О.А.

Заява мотивована незгодою з процесуальними рішеннями головуючого судді під час розгляду цієї справи, зокрема, з не відкладенням судового засідання, призначеного на 29.05.2025, а також не допитом свідка. Також зазначено, що головуючий суддя Рідзель О.А. не повідомив присутніх 29.04.2025 учасників судового процесу про причини перебування в приміщенні зали судового засідання Черкаського ОАС ОСОБА_1, який є посадовою особою Управління представництва у судах та інших юрисдикційних органах Міністерства оборони України та може впливати неофіційно на хід судового процесу, який стосується майнових питань його колишньої дружини - ОСОБА_1 , і жодним чином не стосується інтересів Міністерства.

За приписами ч.ч.3, 4 ст.40 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

На підставі ч.11 ст.40 КАС України питання про відвід вирішується невідкладно.

Суд зазначає, що заява про відвід судді Рідзеля О.А. надійшла суду засобами системи «Електронний суд» 02.06.2025 (вх.№27875/25).

Оскільки судове засідання у справі призначене на 04.05.2025, отже заява про відвід судді надійшла суду пізніше, ніж за 3 робочих дні до дати призначеного судового засідання.

Тому питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу, невідкладно.

Ознайомившись із матеріалами справи, оцінивши доводи заяви, суд дійшов висновку, що вона не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Згідно з ч.1 ст.36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Матеріали справи не містять доказів, що головуючий суддя у цій справі Рідзель О.А. брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, надавала правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі, є членом сім`ї або близьким родичем сторони або інших осіб, які беруть участь у справі, або щодо порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого ст.31 КАС України.

Жодних належних, допустимих і достовірних доказів упередженості, необ`єктивності, особистої зацікавленості вказаного судді в результаті вирішення спору матеріали справи не містять.

Зі змісту заявленого відводу вбачається, що його підставою є незгода з процесуальними рішеннями головуючого судді під час розгляду цієї справи, зокрема, з не відкладенням судового засідання, призначеного на 29.05.2025, а також не допитом свідка.

Суд зазначає, що відповідно до ч.4 ст.36 КАС України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Згідно з роз`ясненням Пленуму Верховного Суду України в п.10 Постанови від 13 червня 2007 року № 8 "Про незалежність судової влади" процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін по справі, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

Окрім того, у висновку №3 Консультативної ради європейських суддів щодо принципів та правил, які регулюють професійну поведінку суддів, зокрема, питання етики, несумісної поведінки та безсторонності, зазначено, що за загальним принципом судді повинні персонально бути повністю звільненими від відповідальності стосовно претензій, що пред`являються їм у зв`язку із здійсненням ними своїх функцій. Судові помилки щодо юрисдикції чи процедури судового розгляду і визначенні чи застосуванні закону, повинні вирішуватися за допомогою апеляції.

Бангалорськими принципами поведінки суддів, схваленими резолюцією Економічної і Соціальної Ради ООН №2006/23 від 27.07.2006 передбачено, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Сам по собі факт незгоди з процесуальними рішеннями судді не є об`єктивною підставою для сумнівів в неупередженості судді.

Процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом. Відповідно, незгода сторони з вчиненням суддею процесуальних дій та винесеним судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін у справі, не може бути підставою для відводу судді, а може бути викладеною в апеляційній скарзі на судове рішення.

Отже, заявлення відводу судді з підстав незгоди з його процесуальними рішеннями не може бути підставою для відводу.

Також суд звертає увагу, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 (Конвенцію ратифіковано Законом України № 475/97-ВР від 17.07.1997) (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський суд з прав людини (відповідно до пунктів 49-52 рішення Європейського суду з прав людини справа "Білуха проти України" (Заява №33949/02 від 09.11.2006) вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного.

Щодо об`єктивного критерію слід визначити, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Отже, з аналізу наведених норм суд зазначає, що кожен має право на розгляд справи, зокрема, безстороннім судом, наявність безсторонності визначається за суб`єктивним та об`єктивним критеріями у даній справі, стосовно суб`єктивного критерію, то безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного, для об`єктивного критерію вирішальним є те, чи можна вважати причини побоювання заінтересованої особи об`єктивно обґрунтованими.

Підстави для відводу судді можуть бути оціночною категорією, що, з одного боку, дає змогу реалізувати конституційну засаду незалежного розгляду справи суддею, а з іншого - є можливістю для зловживань з боку недобросовісних учасників в реалізації механізму безпідставного затягування строків розгляду справи.

Під час розгляду адміністративної справи №580/754/25 має місце безсторонність суду як за суб`єктивним, так і за об`єктивним критеріями, оскільки заявником не надано доказів протилежного.

Статтями 126, 129 Конституції України передбачено, що незалежність і недоторканність судді гарантуються Конституцією і законами України. Вплив на суддю у будь-який спосіб забороняється. Суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Отже, здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу.

Тому з огляду на повноваження суду, які визначені Кодексом адміністративного судочинства України під час розгляду цієї справи, стверджуванні заявником припущення не свідчать про наявність підстав для відводу головуючого судді.

Стосовно твердження представника третьої особи, що головуючий суддя Рідзель О.А. не повідомив присутніх 29.04.2025 учасників судового процесу про причини перебування в приміщенні зали судового засідання ОСОБА_1, який є посадовою особою Управління представництва у судах та інших юрисдикційних органах Міністерства оборони України, суд зазначає таке.

Відповідно до ч.ч.1, 2, 3 ст.10 КАС України розгляд справ в адміністративних судах проводиться відкрито, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Будь-яка особа має право бути присутньою у відкритому судовому засіданні. Від особи, яка бажає бути присутньою у судовому засіданні, забороняється вимагати будь-які документи, крім документа, що посвідчує особу.

Особи, які бажають бути присутніми у судовому засіданні, допускаються до зали судового засідання до початку судового засідання та під час перерви.

При цьому, на підставі ч.ч.8, 9 ст.10 КАС України розгляд справи у закритому судовому засіданні проводиться у випадках, коли відкритий судовий розгляд може мати наслідком розголошення таємної чи іншої інформації, що охороняється законом, необхідності захисту особистого та сімейного життя людини, а також в інших випадках, визначених законом.

Про розгляд справи у закритому судовому засіданні постановляється ухвала. Суд ухвалою може оголосити судове засідання закритим повністю або оголосити закритою його частину.

Оскільки розгляд справи №580/754/25 здійснюється у відкритому судовому засіданні, присутність у ньому ОСОБА_2 не суперечить вимогам КАС України.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що заявлений відвід судді Рідзеля О.А. з вищевказаних підстав незгоди з процесуальними діями та рішеннями судді не є обґрунтованим і задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.2-16, 36, 39, 40, 248, 256, 295 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити повністю у задоволенні заяви представника комунального підприємства "Міський водоканал" (вх. від 02.06.2025 №27875/25) про відвід судді Рідзеля О.А. в адміністративній справі №580/754/25 за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Золотоніської міської ради, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - комунальне підприємство "Міський водоканал" про визнання протиправним та нечинним рішення.

2. Копію ухвали направити учасникам справи.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Олексій РІДЗЕЛЬ