Справа № 580/2273/25
Суддя: Валентина ОРЛЕНКО
Дата ухвалення: 2025-06-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 червня 2025 року справа № 580/2273/25
м. Черкаси
Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Орленко В.І. розглянув у письмовому порядку за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

03.03.2025 представник позивача, адвокат Яциник В.В. (ордер ВС №1350040 від 27.02.2025) звернувся в інтересах ОСОБА_1 до Черкаського окружного адміністративного суду з позовною заявою, де просить: визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Пенсійного фонду України у місті Києві, яким відмовлено ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) у формуванні подання про повернення з Державного бюджету збору на обов?язкове державне пенсійне страхування у розмірі 1% з операції купівлі-продажу нерухомого майна, викладене у формі листа від 20.02.2025 року №2600-0503-8/29855; зобов?язати Головне управління Пенсійного фонду України у місті Києві сформувати та подати до Головного управління Державної казначейської служби України у місті Києві подання про повернення ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ), помилково (безпідставно) сплаченого збору на обов?язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі-продажу нерухомого майна у розмірі 24653 (двадцять чотири тисячі шістсот п?ятдесят три) гривні 40 копійок сплаченого згідно з квитанцією №0.0..1 від 06.09.2024 року.

10.03.2025 відкрите провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні). Відповідно до ч.2 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті, зміст якої відповідає змісту ч. 4 ст. 12 КАС України. Суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі (ч.1 ст.258 КАС України). Згідно з частиною 4 статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду справи в порядку письмового провадження, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

В обґрунтуванні позовних вимог зазначається, що 06.09.2024 під час нотаріального оформлення договору купівлі-продажу квартири сплачено 1 відсоток від вартості нерухомого майна - 24653,40 грн збору на обов`язкове державне пенсійне страхування, проте вважає, що не є платником збору згідно п.9 ст.1 Закону України «Про збір на обов`язкове державне пенсійне страхування», позаяк придбав житло вперше. Позивач звернувся до Головного управління ПФУ у Черкаській області із заявою про повернення коштів, сплачених на обов`язкове державне пенсійне страхування під час операції купівлі майна. Листом від 20.02.2025 відповідач повідомив, що надані ОСОБА_1 є не повними і не свідчать про придбання нею житла вперше, відповідно не можна зробити висновок про помилковість сплати збору при посвідчення договору. Позивач, вважаючи таку відмову протиправною, звернувся з адміністративним позовом до суду.

Відповідач позовні вимоги не визнав, подав до суду відзив на позовну заяву, де зазначив що звільнення покупця від сплати збору на обов?язкове державне пенсійне страхування на підставі підпунктів «в» або «г» пункту 15? Порядку №740 можливе за умови наявності зазначених у них підпунктах інформації та документів, що підтверджують звільнення від сплати збору на обов?язкове державне пенсійне страхування. При цьому обов?язок надання нотаріусу необхідних відомостей та документів (інформації, відомостей, довідок тощо), що необхідні для звільнення від сплати збору, покладається на покупця. Відповідач вважає, що позивач сплативши збір на обов?язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна, не скористався правом, яке дозволяе звільнення від сплати останнього на підставі Порядку.бТаким чином, у зв?язку з прийняттям Постанови Кабінету Міністрів України від 23.09.2020 №866, нотаріус при посвідченні договору купівлі-продажу нерухомого майна встановлює факт придбання його вперше (чи не вперше).

На думку відповідача, добровільна сплата позиваченм збору у розмірі 1 відсотка від вартості нерухомого майна, зазначеної в договорі купівлі-продажу такого майна, свідчить про те, що майно придбавалося позивачем не вперше, що встановив нотаріус.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши повідомлені аргументи щодо обставин справи, належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів сукупно, суд встановив, що представник позивача звернувся до Головного управління із заявою від 05.02.2025 про повернення помилкового сплаченого збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі - продажу у сумі 24653,40 грн, до якої додав зокрема:копію витягу з Державного реєстру речових прав від 06.09.2024 №393862453, копію інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 05.02.2025 №411592963, копію договору купівлі-продажу квартири, копію платіжного доручення (квитанції) про сплату збору, завірену копію паспорта та завірену копію реєстраційного номера облікової картки платника податків, копію інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 05.02.2025 №411683656, копію ідентифікаційного коду ОСОБА_2 , копія свідоцтва про шлюб, копію витягу з реєстру територіальної громади, копію витягу з реєстру територіальної громади, копію довіди Київського політехнічного інституту імені Ігоря Сікорського, копію довідки, що видана Виконавчим комітетом Монастирищенської міської ради, копія довідки ПАТ "Ощадбанк".

20.02.2025 ГУ ПФУ в м. Києві на заяву позивача надано відповідь у формі листа № 2600-0503-8/29855, де повідомляється, що відповідно до Порядку №740 заявник повинен надати відомості з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (з урахуванням відомостей з невід?ємної архівної складової частини цього Реєстру про набуття, зміну і припинення речових прав на нерухоме майно, про внесені зміни до відповідних записів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно) про відсутність зареєстрованих за такою особою прав власності на житло. До 2013 року реєстрація права власності на квартири, житлові будинки, нежитлові приміщення та інше нерухоме майно, проводилася Бюро технічної інвентаризації (надалі - БТІ).

Відповідно до Порядку інформація має містити дані щодо відсутності зареєстрованих за особою прав власності на житло (особа не придбавала (не успадковувала, не отримувала у дар, не купувала, зокрема як частку в спільному майні подружжя) житлової нерухомості в період до 01.01.2013 року). Звільнення покупця від сплати збору на обов?язкове державне пенсійне страхування на підставі підпунктів «в» або «г» пункту 15? Порядку можливе за умови наявності зазначених у цих підпунктах інформації та документів, що підтверджують звільнення від сплати збору на обов?язкове державне пенсійне страхування. Документи мають бути повними та відповідати вимогам Порядку (наразі змін до п. 15? Порядку не має).

У листі зазначає, що надані документи ОСОБА_1 є не повними і не свідчать про придбання нею житла вперше, відповідно не можна зробити висновку про помилковість сплати цього збору при посвідченні договору, тому відсутні підстави, визначені Порядком повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 03.09.2013 №787 для складання подання про повернення ОСОБА_1 .

Вважаючи протиправними дії відповідача, позивач звернувся з адміністративним позовом до суду.

Згідно із пунктом 9 статті 1 Закону України від 26.06.1997 № 400 «Про збір на обов`язкове державне пенсійне страхування» (далі - Закон № 400) платниками збору на обов`язкове пенсійне страхування є підприємства, установи та організації незалежно від форм власності та фізичні особи, які придбавають нерухоме майно, за винятком державних підприємств, установ і організацій, що придбавають нерухоме майно за рахунок бюджетних коштів, установ та організацій іноземних держав, що користуються імунітетами і привілеями згідно із законами та міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також громадян, які придбавають житло і перебувають у черзі на одержання житла або придбавають житло вперше.

Згідно з пунктом 8 частини 1 статті 2 Закону № 400 об`єктом оподаткування є для платників збору, визначених пунктом 9 статті 1 цього Закону, - вартість нерухомого майна, зазначена в договорі купівлі-продажу такого майна.

Питання сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій (у тому числі з операцій купівлі нерухомого майна) регулює Порядок сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 03.11.1998 № 1740 із змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 23.11.2020 № 866 «Про внесення змін до Порядку сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій», що набули чинності 26.09.2020 (далі - Порядок № 1740).

Починаючи із 26.09.2020 відповідно підпункту «в» пункту 15-2 Порядку № 1740 збір на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі нерухомого майна не сплачується, якщо особа придбаває житло вперше, та підтверджує цей факт визначеним переліком документів, а саме: заявою фізичної особи про те, що вона не має та не набувала права власності на житло (в тому числі не приватизовувала, не успадковувала, не отримувала у дар, не купувала, зокрема як частку в спільному майні подружжя). У разі придбання житла на ім`я одного з подружжя за спільні кошти в період зареєстрованого шлюбу, другий з подружжя (колишнього подружжя) має право на частку у праві спільної сумісної власності подружжя на житло, якщо інше не визначено умовами шлюбного договору, що не дозволяє застосувати пункт «в», як підставу для звільнення від сплати збору; відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (з урахуванням відомостей з невід`ємної архівної складової частини цього Реєстру про набуття, зміну і припинення речових прав на нерухоме майно, про внесені зміни до відповідних записів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно) про відсутність зареєстрованих за такою особою прав власності на житло.

Згідно з абз. 1 п. 15-1 Порядку збір на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна сплачується підприємствами, установами, організаціями незалежно від форм власності та фізичними особами, які придбавають нерухоме майно, у розмірі 1 відсотка від вартості нерухомого майна, зазначеної в договорі купівлі-продажу такого майна, за винятком державних підприємств, установ і організацій, що придбавають нерухоме майно за рахунок бюджетних коштів, установ та організацій іноземних держав, що користуються імунітетами і привілеями згідно із законами та міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також громадян, які придбавають житло і перебувають у черзі на одержання житла або придбавають житло вперше.

Відповідно до п. п. 15-2, 15-3 Порядку, у редакції Постанови Кабінету Міністрів України №866 «Про внесення змін до Порядку сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарської операції» від 23.09.2020, яка набрала чинності 26.09.2020 Ззбір на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі нерухомого майна не сплачується, якщо: б) право власності на житло, отримане фізичною особою в результаті його приватизації, відповідно до Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду»; в) особа придбаває житло вперше, що підтверджується заявою фізичної особи про те, що вона не має та не набувала права власності на житло (в тому числі не приватизовувала, не успадковувала, не отримувала у дар, не купувала, зокрема як частку в спільному майні подружжя), та відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (з урахуванням відомостей з невід`ємної архівної складової частини цього Реєстру про набуття, зміну і припинення речових прав на нерухоме майно, про внесені зміни до відповідних записів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно) про відсутність зареєстрованих за такою особою прав власності на житло, а також даними про невикористання житлових чеків для приватизації або використання їх для приватизації частки майна державних підприємств і земельного фонду. Документом, що підтверджує невикористання житлових чеків для приватизації державного житлового фонду, є довідки з місць проживання (після 1992 року); г) особа перебуває у черзі на одержання житла, що підтверджується документом, виданим органом, до компетенції якого належить ведення обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов.

Оскільки заява, передбачена підпунктом «в» пункту 15? Порядку повинна містити також відомості про нерухоме майно, набуте в спільну власність подружжя, то необхідна інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно як щодо покупця, так і щодо його чоловіка/дружини та/або колишніх чоловіка/дружини; даними про невикористання житлових чеків для приватизації або використання їх для приватизації частки майна державних підприємств і земельного фонду. Документом, що підтверджує невикористання житлових чеків для приватизації державного житлового фонду, є довідки органів приватизації (управління комунального майна) з усіх місць проживання щодо невикористання права на приватизацію.

Процедура повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів, а саме: податків, зборів, пені, платежів та інших доходів бюджету, коштів від повернення до бюджетів бюджетних позичок, фінансової допомоги, наданої на поворотній основі, та кредитів, у тому числі залучених державою (місцевими бюджетами) або під державні (місцеві) гарантії, визначена Порядком повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 3 вересня 2013 року № 787 (далі - Порядок № 787).

Відповідно до пункту 3 Порядку № 787 повернення помилково або надміру зарахованих до бюджету платежів у національній валюті здійснюється органами Державної казначейської служби України з відповідних бюджетних рахунків для зарахування надходжень, відкритих в органах Казначейства відповідно до законодавства, шляхом оформлення розрахункових документів.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 787 подання за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку подається платником до органу Казначейства разом з його заявою про повернення коштів з бюджету та оригіналом або копією документа на переказ, або паперовою копією електронного розрахункового документа, які підтверджують перерахування коштів до бюджету.

Спірним у цій справі є протиправність дій відповідача під час розгляду звернення позивача щодо помилковості сплачених коштів на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі-продажу нерухомого майна, оформленої нотаріусом.

Нотаріальне посвідчення договорів купівлі-продажу нерухомого майна здійснюється за наявності документального підтвердження сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна. Документом, що підтверджує сплату збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна, є платіжне доручення платника збору про перерахування сум збору на бюджетні рахунки для зарахування надходжень до державного бюджету, відкриті в головних управліннях Казначейства. Копія такого платіжного доручення зберігається в нотаріуса, що посвідчив договір.

Верховний Суд 29.01.2024 у справі №560/5937/22 наголосив: в адміністративному судочинстві для залучення до справи осіб, чиїх прав та обов`язків може стосуватися судове рішення, та з метою офіційного та повного з`ясування всіх обставин у справі, діє інститут третьої особи. Інститут третьої особи спрямований на створення умов для захисту прав, свобод та інтересів такої особи, які можуть бути порушені під час вирішення спору між позивачем і відповідачем за відсутності третьої особи. Участь третьої особи сприяє всебічному розгляду справи, зібранню більшої кількості доказів, правильному вирішенню справи, запобігає ситуації, коли у справах з одних правовідносин ухвалюються протилежні за змістом рішення.

Позивач, представник позивача, відповідач не клопотали про залучення нотаріуса учасником справи та про помилковість оформлення операції з придбання об`єкта нерухомості та з позиції позивача «безпідставно сплаченого збору» чи про протиправне втручання у право на повагу мирно володіти майном не зазначали.

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові (постанова Верховного Суду від 15.08.2019 у справі № 1340/4630/18 ЄДРСР 83647809).

Формуючи вимоги у позовній заяві «про визнання протиправною бездіяльності та зобовязання вчинити дії», просить визнати протиправним рішення Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві щодо відмови у формуванні подання про повернення збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі продажу нерухомого майна, сплаченого добровільно позивачем без надання заяви нотаріусу та/або відповідачеві з необхідними документами на підтвердження помилковості сплати представник позивача і позивач не довели зміст і характер порушеного права позивача, перекладаючи безпідставно тягар доказування в оформленій операції купівлі-продажу щодо звільнення від сплати відповідно до вимог постанови КМУ № 1740 за відсутності доказів придбання житла вперше щодо привілею згідно із пунктом 9 статті 1 Закону України від 26.06.1997 № 400 «Про збір на обов`язкове державне пенсійне страхування».

Представник позивача в інтересах позивача звернувся до відповідача із заявою від 05.02.2025 щодо договору купівлі-продажу від 06.09.2024 про повернення безпідставно сплаченого збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі - продажу в сумі 24653,40 грн, де стверджує:позивач не мала та не набувала права власності на житло (в тому числі не приватизовував, не успадковував, не отримував у дар, не купував, зокрема як частку в спільному майні подружжя). Крім того зазначила, що позивачу належить лише квартира по АДРЕСА_1 і інше нерухоме майно, що відображено в реєстрі речових прав належить її однофамільцям і їй не належить, а тому збір на обовязкове державне пенсійне страхування з операцій з купівлі продажу нерухомого майна є безпідставний та підлягає поверенню, проте не зазначає зміст і характер порушеного права відповідачем, який у зв`язку з тим, що позивачем наданий неповний пакет документів для вирішення питання щодо підготовки подання про повернення їй збору на обов`язкове державне пенсійне страхування, у листі повідомив позивача про необхідність надання переліку документів відповідно до пп. «в» або «г» п. 15-2 Порядку № 1740, що підтвердить факт придбання позивачем житла вперше.

Починаючи з 26.09.2020 шляхом внесення змін до Порядку №1740 держава створила дієвий механізм, за умови дотримання якого фізична особа, що придбаває житло вперше (та, відповідно, не є платником збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі нерухомого житла), може не сплачувати збір під час нотаріальноого посвідчення договору купівлі-продажу такого житла, тому позивач мав легітимні очікування отримати перевагу лише за умови надання відповідної заяви з доказами, інформацією і поясненнями на підтвердження, позаяк законодавством встановлені чітко регламентовані винятки із загального правила щодо умов сплати/несплати збору.

Постановою КМУ від 3 листопада 1998 р. № 1740 «Про затвердження Порядку сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій» із змінами (https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/1740-98-п#Text), що оприлюднена і застосована нотаріусом під час оформлення операції з придбання майна позивачем, докази інформування позивачем нотаріуса заявою з документами на підтвердження придбання майна вперше - матеріали справи не містять, тому міркування позивача про помилковість сплати збору у розмірі 1% від вартості майна є передчасним і недоведеним, позаяк Держава запровадила механізм регулювання правовідносин заявницьким зверненням зацікавленої особи до нотаріуса у використанні привілею під час сплати або звільнення від сплати збору.

Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України у адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд не встановив протиправної бездіяльності під час розгляду заяви позивача від 05.02.2025 щодо процедур повернення коштів, зарахованих до бюджету, позаяк характер помилковості сплати збору в установленому порядку за заявою позивача з доказами щодо факту придбання вперше не підтверджений позивачем ні під час оформлення операції нотаріусом, ні під час звернення до органу ПФУ за зміненого правового регулювання, ні відповідними доказами до суду.

Встановлені обставини та докази на їх підтвердження сукупно дають можливість суду дійти висновку, що право позивача на повернення помилково сплаченого збору не порушене відповідачем, а позовні вимоги є передчасними.

Оцінюючи доводи і докази щодо не сформованого подання Головним управлінням Пенсійного фонду України в м. Києві про повернення з Деожавного бюджету збору на обов`язкове державне пенсійне страхування у розмірі 1 % з операції купівлі-продажу нерухомого майна за критеріями частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку про відсутність протиправної бездіяльності, позаяк відповідачем вчинені активні дії в межах повноважень щодо сприяння особі з наданням рекомендації про документи згідно підпункту «в» пункту 15-2 Порядку № 1740 на підтвердження факту придбання позивачем житла вперше, у контексті обов`язків належного врядування, що є логічним і передбачуваним у спірних правовідносинах.

Верховний Суд у справі №640/16224/19 (провадження №К/9901/22967/20) зауважує, що як протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень треба розуміти зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу/його посадової особи, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

Факт придбання майна позивачем і сплата збору визнається учасниками і підтверджена матеріалами справи, проте докази придбання вперше позивачем нотаріусу і до суду не надані, зміст і характер порушеного відповідачем якого саме права позивача не окреслений.

Верховний Суд у справі № 640/11938/20 зазначає: порушення вимог Закону рішенням чи діями суб`єкта владних повноважень не є достатньою підставою для визнання їх судом протиправними, оскільки обов`язковою умовою визнання їх протиправними є доведеність позивачем порушення його прав та охоронюваних законом інтересів цими діями чи рішенням з боку відповідача, зокрема наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого подано позов.

Згідно з пунктом 15? Порядку №1740 зі змінами передбачено, що на нотаріусів покладений обов`язок щодо звільнення громадян від сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу майна. Суми збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна сплачуються платниками, зазначеними у пункті 15? цього Порядку, за місцем розташування державної нотаріальної контори або робочого місця приватного нотаріуса. Нотаріальне посвідчення договорів купівлі-продажу нерухомого майна здійснюється без документального підтвердження сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна за наявності зазначених у підпунктах в і г пункту 15? цього Порядку інформації та документів, що підтверджують звільнення від сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування. Фізична особа подає нотаріусу заяву про те, зокрема, що вона не має та не набувала права власності на житло; відомості з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (з урахуванням відомостей з невід`ємної архівної складової частини цього Реєстру про набуття, зміну і припинення речових прав на нерухоме майно, про внесені зміни до відповідних записів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно) про відсутність зареєстрованих за такою особою прав власності на житло; дані про невикористання житлових чеків для приватизації або використання їх для приватизації частки майна державних підприємств і земельного фонду (документом, що підтверджує невикористання житлових чеків для приватизації державного житлового фонду, є довідки з місць проживання після 1992 року); особа перебуває у черзі на одержання житла, що підтверджується документом, виданим органом, до компетенції якого належить ведення обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов. За умови отримання від фізичної особи документів та інформації нотаріус на підставі абзацу четвертого пункту 15? Порядку №1740 здійснює нотаріальне посвідчення договору купівлі-продажу нерухомого майна без документального підтвердження сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна.

Якщо ж особа не скористалася цим механізмом на стадії посвідчення договору в нотаріуса та помилково сплатила збір, то така особа вправі скористатися таким самим порядком після посвідчення нотаріусом договору купівлі-продажу житла, подавши територіальному органу ПФУ визначені підпунктами «в» і «г» пункту 15? Порядку № 1740 інформацію та пакет документів, що підтверджують наявність підстав для звільнення від сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування. Подібну позицію висловлено у п.41-42 постанови Верховного Суду від 25.11.2021 у справі № 280/9714/20 ЄДРСР 101370556.

Суд не встановив порушеного права позивача обраним відповідачем за відсутності легітимних очікувань (фактом не подання нотаріусу відповідної заяви і документів під час посвідчення договору купівлі-продажу квартири для використання привілею/пільги), позаяк питання сплати збору вирішується під час нотаріального оформлення правочину (укладення цивільно-правового договору) та за відсутності доказів подання до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області документів, зазначених у пункті 15-2 Порядку № 1740, затвердженому постановою КМУ із змінами щодо підстав звільнення від сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування), тому у задоволенні адміністративного позову належить відмовити.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд зазначає про таке.

Згідно з частиною першою статті 132 КАС України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відсутні підстави для розподілу судових витрат.

Останній день строку вирішення спору припадає на 09.05.2025, однак враховуючи період тимчасової непрацездатності головуючого судді з 16.04.2025 по 30.05.2025 включно, рішення суду прийнято на наступний за вказаною датою робочий день 02.06.2025 на підставі ч. 6 ст. 120 Кодексу адміністративного судочинства України згідно вимог якої, якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Керуючись ст.2, 5-16, 90, 139, 242-246, 255, 258, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, що може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України до Шостого апеляційного адміністративного суду у зв`язку із початком функціонування модулів ЄСІТС з урахуванням підпунктів 15.1, 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України відповідно до рішення ВРП від 17.08.2021 №1845/О/15-21 «Про затвердження Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи».

Копію рішення направити сторонам справи.

Рішення суду складене 02.06.2025.

Суддя Валентина ОРЛЕНКО