Справа № 640/28777/21
Суддя: Завальнюк І.В.
Дата ухвалення: 2025-06-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2025 року Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Завальнюка І.В.,

за участю секретаря Гоменюк Р.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі в режимі відеоконференції справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Страхове товариство «Мегаполіс» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними дій, скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Окружного адміністративного суду міста Києва перебувала справа 640/28777/21, в якій позивач просив визнати неправомірними дії відповідача щодо формування в інформаційно-телекомунікаційних системах податкових органів боргу в сумі 1 299 354,89 грн.; скасувати борг, що обліковується в електронному кабінеті платника податків та у відповідних інформаційно-телекомунікаційних системах ГУ ДПС у м. Києві в сумі 1 299 354,89грн. та податкові повідомлення - рішення від 26.02.2018 №, від 07.08.2018 №, від 10.12.2018 №, від 21.11.2019 №029395410, від 26.12.2019 № на підставі яких цей борг сформований; зобов`язати відповідача внести у відповідні інформаційно-телекомунікаційні системи податкових органів коригування шляхом зменшення податкового боргу позивача на суму 1 299 354,89 грн.

На виконання положень п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» ліквідаційною комісією 02.02.2024 скеровано дану справу до Одеського окружного адміністративного суду.

Згідно Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.04.2025, головуючим по справі визначено суддю Завальнюка І.В.

Ухвалою судді від 23.04.2025 справу № 640/28777/21 прийнято до провадження; призначено судове засідання на 15.05.2025 о 11:00 годині в приміщенні Одеського окружного адміністративного суду за адресою: 65062, м. Одеса, вул. Фонтанська дорога, 14, зала судових засідань 14.

Копію вищезазначеної ухвали 07.05.2025 о 19:44 год. доставлено до електронного кабінету в системі «Електронний суд» позивача ТОВ «Страхове товариство «Мегаполіс».

Однак у судове засідання, призначене на 15.05.2025 о 11:00 год., представник ТОВ «Страхове товариство «Мегаполіс» не з`явився та будь-яких клопотань до суду не надав.

У зв`язку із неявкою представника позивача без поважних причин, наступне судове засідання було призначено на 03.06.2025 о 11:00 год.

Повістку про виклик до суду на 03.06.2025 о 11:00 год. доставлено до електронного кабінету в системі «Електронний суд» позивача ТОВ «Страхове товариство «Мегаполіс» 15.05.2025 о 15:04 год., однак представник позивача повторно не з`явився в судове засідання.

В судовому засіданні представник Головного управління ДПС у м. Києві, який взяв участь в судовому засідання в режимі відеоконференції, не наполягав на продовженні розгляду справи за відсутності позивача та заявив клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України.

Вислухавши думку представника відповідача та дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду з огляду на наступне.

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Принцип рівності сторін у процесі є лише одним з елементів більш широкого поняття справедливого судового розгляду, яке також включає фундаментальний принцип змагальності процесу (Ruiz-Mateos v. Spain, рішення від 23 червня 1993 р., серія A, N 262, с. 25, § 63).

Більш того, принцип рівності сторін у процесі - у розумінні "справедливого балансу" між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (Dombo Beheer B. V. v. the Netherlands, рішення від 27 жовтня 1993 р., серія A, N 274, с. 19, § 33 та Ankerl v. Switzerland, рішення від 23 жовтня 1996 р., Reports 1996-V, стор. 1567-68, § 38).

Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (рішення у справі Ruiz-Mateos, наведене вище, с. 25, § 63).

Однак поведінка позивача не відповідає принципам конвенційного прецедентного права, які вимагають виявляти ретельність у проведенні процедурних заходів, утримуватися від використання тактики зволікань та використовувати всі можливості, надані національним правом, для прискорення процесу.

Суд також враховує, що згідно з п. 2 ч. 3 ст. 2, ч. 1 ст. 8 КАС України однією із засад адміністративного судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до ч. 2 ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Крім наявних прав особи, що беруть участь у справі, наділені також певними обов`язками, що кореспондують процесуальним правам інших осіб, та дають змогу здійснювати ефективний розгляд справи судом. При цьому процесуальні права і обов`язки будь-якої особи, яка бере участь у справі, не можуть визнаватися більш або менш важливими ніж права і обов`язки іншої особи, яка бере участь у справі.

Згідно з ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини

Так, Європейський суд з прав людини в рішення від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Передбачене ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S. A. v. Spain") від 07.07.1989).

Вирішуючи процесуальне питання, суд враховує висновки Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в рамках справи № 160/4719/19, провадження №К/9901/27113/19 (ЄДРСРУ № 88187295), в межах якої суд касаційної інстанції досліджував питання щодо процесуальних наслідків неявки позивача в судове засідання та залишення позову без розгляду.

Відповідно до ч. 5 ст. 205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

Пунктом 4 ч. 1 ст. 240 КАС України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви або клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Наведеними нормами окреслено характер процесуальної поведінки, яка зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їхню реалізацію так, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без значних затримок та невиправданих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, щодо явки у судове засідання.

З конструкції п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України слідує, що правило про залишення позову без розгляду у випадку повторної неявки має застосовуватися до позивачів, які не є суб`єктами владних повноважень. У випадку неявки позивача суб`єкта владних повноважень, незалежно від обставин (поважності), позов залишається без розгляду.

Згідно з ч. 1 ст. 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до ч. 5 ст. 205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, неявка в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Відтак, повторна неявка позивача, незалежно від її причини, свідчить про недобросовісне користування належними йому процесуальними правами та порушення прав інших учасників справи, що сприяє зволіканню у розгляді справи.

В даному випадку стороною позивача знехтувано власні обов`язки здійснювати реалізацію процесуальних прав так, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без значних затримок та невиправданих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених Кодексом, зокрема, щодо явки у судове засідання.

На підставі викладеного, враховуючи, що представник позивача про час та місце судового засідання повідомлений належним чином, повторно не з`явився у судове засідання без поважних причин та від нього не надійшло клопотання розгляд справи без його участі, а відповідач не наполягає на продовженні розгляду справи та просить залишити позов без розгляду, керуючись п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання представника Головного управління ДПС у м. Києві про залишення адміністративного позову без розгляду задовольнити.

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Страхове товариство "Мегаполіс" до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними дій, скасування рішень, зобов`язання вчинити дії - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу його право на повторне звернення до адміністративного суду в загальному порядку після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги через суд першої інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя І.В. Завальнюк