Справа № 520/24508/24
Суддя: Котеньов О.Г.
Дата ухвалення: 2025-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

30 травня 2025 р. справа № 520/24508/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Олексія Котеньова, розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (вул. Благовіщенська, буд. 30,м. Харків,Харківська обл., Харківський р-н,61052, ) до Комунального підприємства "Харківводоканал" (вул. Конторська, буд. 90,м. Харків,61052, код ЄДРПОУ0 3361715), треті особи - Головне Управління Державної казначейської служби України у Харківській області (вул. Бакуліна, 18, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61166, ), Міністерство фінансів України (вул. Межигірська, буд. 11, м. Київ, 04071, ) про стягнення з рахунків платника податків суми заборгованості перед державним бюджетом,-

В С Т А Н О В И В:

Північне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Комунального підприємства "Харківводоканал", треті особи - Головне Управління Державної казначейської служби України у Харківській області, Міністерство фінансів України, в якому просить суд стягнути з відкритих рахунків та з рахунків, які будуть відкриті в майбутньому, КП «Харківводоканал» кошти в рахунок погашення простроченої заборгованості перед державним бюджетом за кредитами, залученими державою, у розмірі 111 486 848,77 грн.

В обґрунтування позовних вимог та у відповіді на відзив позивачем зазначено, що відповідач не виконав зобов`язання щодо повернення коштів, отриманих за Договорами про субкредитування №13010-05/94 від 20.11.2014 та №13010-05/93 від 26.05.2014 укладеними між Міністерством фінансів України, Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, Харківською міською радою та КП «Харківводоканал» з Міжнародним банком реконструкції і розвитку проектів, у зв`язку з чим виникла заборгованість за договором субкредиту перед державним бюджетом. Оскільки вищезазначена заборгованість відповідачем не погашена, позивач просить суд стягнути її в судовому порядку.

Відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву, в якому останній зазначив, що відповідач не може перерахувати отримані кошти на погашення боргу за кредитним договором, саме через бездіяльність Мінфіну, який не надає відповідних інструкцій та погоджень для перерахування коштів на його ж рахунки, як субкредитора за договором. Також відповідачем вказано, що позивач безпідставно намагається стягнути пеню з відповідача.

Представником третьої особи - Міністерством фінансів України надано до суду письмові пояснення, в яких останній зазначив, що Міністерство фінансів України зверталося до КП «Харківводоканал» листом № 19040-10-6/18298 від 15.06.2024 про виставлення рахунку, яким повідомлено, що згідно зі статтею V Договору про субкредитування від 20.11.2014 № 13010- 05/93, до 17.06.2024 КП «Харківводоканал» повинно сплатити 306 012,60 доларів США (триста шість тисяч дванадцять доларів шістдесят центів). Також листом Мінфіну до КП «Харківводоканал» №19040-10-6/18232 від 14.06.2024 про виставлення рахунку, повідомлено, що згідно зі статтею V Договору про субкредитування від 20.11.2014 № 13010-05/94, до 17.06.2024 КП «Харківводоканал» повинно сплатити 1 651 532,18 доларів США (один мільйон шістсот п`ятдесят одна тисяча п`ятсот тридцять два долари вісімнадцять центів) та 3 062 999,13 гривень (три мільйони шістдесят дві тисячі дев`ятсот дев`яносто дев`ять гривень тринадцять копійок) пені.

Заявник зазначив, що в даних листах було визначено рахунки, на які КП «Харківводоканал» повинне переказати кошти, а як додатки до листів було надіслано розрахунки сум, що підлягають сплаті. Однак, станом на 01.07.2024 за вказаними Договорами у КП «Харківводоканал» виникла заборгованість перед державним бюджетом за кредитами, залученими державою на суму 2 663 704,06 дол. США, включаючи суми основного боргу, суми плати за користування кредитами (позиками), залученими державою (відсотки), та суми плати за надання державних гарантій та кредитів (позик), залучених державою, що в еквіваленті за офіційним курсом Національного банку України, встановленим на звітну дату в загальному розмірі становить 111 486 848,77 гривень.

Представником третьої особи - Міністерством фінансів України надано до суду письмові пояснення на відзив, в яких останній зазначив, що Мінфіном в межах компетенції вжито заходи, спрямовані на сприяння КП «Харківводоканал» у належному виконанні останнім своїх зобов`язань за договорами про субкредитування №13010-05/93 від 20.11.2014 та №13010-05/94 від 20.11.2014, а отже Мінфіном не допущено бездіяльності, яка призвела до виникнення простроченої заборгованості у відповідача перед державою, яку як вбачається з відзиву, відповідач визнає.

Щодо нарахуванням пені зазначено, що подання Головного управління Державної казначейської служби у Харківській області №2.110 від 25.07.2024 та позов про стягнення заборгованості подано після закінчення пільгового періоду, тобто з дотриманням вимог Додаткової угоди від 18.05.2021 № 13010-05/94-4 до Договору про субкредитування від 20.11.2014 № 13010-05/94. Також зазначено, що розпорядженням Кабінету Міністрів України № 956-р доручено Міністерству фінансів з визначенням складу сторін укласти договори субкредитування, у яких обов`язковою умовою визначити нарахування пені у розмірі 120 відсотків облікової ставки Національного банку, що діяла на період, за який стягується пеня, від суми недоплати, розрахованої за кожний день прострочення сплати платежу.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 09.09.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі.

Інші заяви по суті справи до суду не надходили.

Відповідно до ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Суд розглядає справу у порядку письмового провадження без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі п.10 ч.1 ст.4, ч.4 ст.229 КАС України.

Дослідивши доводи позову, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що Комунальне підприємство "Харківводоканал" перебуває на обліку в Північному міжрегіональному управління ДПС по роботі з великими платниками податків.

Між Міністерством фінансів України, Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, Харківською міською радою та КП «Харківводоканал» було укладено Договори про субкредитування та про використання Позики, що надається Україні Міжнародним банком реконструкції та розвитку, а саме:

1) Договір про субкредитування №13010-05/94 від 20.11.2014 року (Угода від 26.05.2014р. №8391-ЦА (далі Договір №13010-05/94) між Україною та Міжнародним банком реконструкції та розвитку, про позику у сумі 300 000 000,00 (триста мільйонів) дол. США з метою фінансування проекту «Проект розвитку міської інфраструктури-2».

2) Договір про субкредитування №13010-05/93 від 20.11,2014 року (Угода від 26.05.2014р. №ТР017112 (далі Договір №13010-05/93) між Україною та Міжнародним банком реконструкції та розвитку (що діє не від власного імені, а як виконавець від імені Фонду чистих технологій) про позику у сумі 50 000 000,00 (п`ятдесят мільйонів) дол. США з метою фінансування проекту «Проект розвитку міської інфраструктури-2».

На виконання Постанови № 174 Головне управління Державної казначейської служби України у Харківській області надано Північному міжрегіональному управлінню подання №2.104, №2.105, №2.105, №2.105, №2.106, №2.107, №2.108, №2.109, №2.110 від 01.07.2024 року для здійснення заходів стягнення простроченої заборгованості перед Державним бюджетом за кредитами залученими державою, а саме:

1) угода про позику з МБРР (ФЧТ) від 26.05.2014 №TF017112, договір про субкредитування від 20.11.2014 №13010-05/93 станом на 01.07.2024 року;

2) угода про позику з МБРР від 26.05.2014 №8391-UA, договір про субкредитування від 20.11.2014 №13010-05/94 станом на 01.07.2024 року.

Таким чином, враховуючи наявність заборгованості КП «Харківводоканал» у сумі 111 486 848,77 грн позивач звернувся до суду з цим позовом.

По суті спірних правовідносин суд зазначає таке.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади, їх посадові особи повинні діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 67 Конституції України передбачено обов`язок кожного сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Відповідно до частини 9 статті 17 Бюджетного кодексу України (далі БК України) прострочена заборгованість суб`єкта господарювання перед державою за кредитом (позикою), залученим державою (обласною радою чи територіальною громадою міста) або під державну (місцеву) гарантію, а також за кредитом з бюджету (включаючи плату за користування такими кредитами (позиками) та пеню) стягується з такого суб`єкта господарювання органами доходів і зборів, що є органами стягнення такої заборгованості у порядку, передбаченому Податковим кодексом України або іншим законом, включаючи погашення такої заборгованості за рахунок майна цього суб`єкта господарювання.

Позовна давність на вимоги щодо погашення такої заборгованості суб`єкта господарювання перед державою не поширюється.

Згідно з пунктом 14 Порядку взаємодії органів Державної казначейської служби України та органів Державної податкової служби України в процесі виконання державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 18.07.2016 №621 (далі Порядок №621) щомісяця до кінця місяця, що настає за звітним, органи Казначейства надають у паперовому вигляді відповідним органам ДПС подання за формою згідно з додатком 1 до Порядку обліку заборгованості, в тому числі простроченої, перед державою за кредитами, залученими державою або під державні гарантії, бюджетними позичками/фінансовою допомогою, наданими Міністерством фінансів у 1993 1998 роках, нарахування пені та списання безнадійної заборгованості, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.03.2011 №174, щодо:

простроченої заборгованості перед державним бюджетом за бюджетними позичками, фінансовою допомогою, наданою на поворотній основі, на суму заборгованості з основного боргу, відсотків та пені, нарахованої на таку заборгованість, станом на 01 число поточного місяця у національній валюті з обов`язковим зазначенням кодів бюджетної класифікації, на які повинні зараховуватись суми простроченої заборгованості, за кожним її видом;

простроченої заборгованості перед державним бюджетом за кредитами, залученими державою або під державні гарантії, заборгованості з основного боргу, відсотків, плати за надання гарантій та пені, нарахованої на таку заборгованість, станом на 01 число поточного місяця або на дату оформлення подання, у разі надходження коштів до державного бюджету, у національній валюті та валюті кредиту з обов`язковим зазначенням кодів бюджетної класифікації, на які повинні зараховуватись суми простроченої заборгованості, за кожним її видом.

Органами Казначейства оформлюються подання на стягнення з боржників простроченої заборгованості за кредитами, залученими державою або під державні гарантії, бюджетними позичками та фінансовою допомогою, наданою на поворотній основі, облік якої здійснюють органи Казначейства, крім заборгованості, яка обліковується як безнадійна, та/або за ліквідованими боржниками, або за боржниками, стосовно яких прийнято рішення вищими спеціалізованими судами, Верховним Судом України щодо відмови у стягненні заборгованості.

Щодо заборгованості за кредитами, залученими державою або під державні гарантії, бюджетними позичками та фінансовою допомогою, наданою на поворотній основі, яка обліковується як безнадійна, та/або за ліквідованими боржниками, або за боржниками, стосовно яких прийнято рішення вищими спеціалізованими судами, Верховним Судом щодо відмови у стягненні заборгованості, органи Казначейства щомісяця до кінця місяця, що настає за звітним, надсилають відповідним ГУ ДПС інформацію згідно з цим пунктом в електронній формі з використанням відповідного модуля системи електронної взаємодії органів виконавчої влади.

Про вжиті заходи щодо стягнення простроченої заборгованості органи ДПС щокварталу та за підсумками року не пізніше 20 числа місяця, що настає за звітним періодом, інформують відповідні органи Казначейства з наданням копій документів (постанови, ухвали, рішення суду тощо).

Частиною 2 статті 50 БК України передбачено, що податкові органи є органами стягнення простроченої заборгованості суб`єктів господарювання перед державою (Автономною Республікою Крим, територіальною громадою) за кредитами з бюджету.

До функцій контролюючого органу відповідно до підпункту 19-1.1.38 пункту 19-1.1 статті 19-1 Податкового кодексу України (далі ПК України) віднесено забезпечення стягнення сум простроченої заборгованості суб`єктів господарювання перед державою (Автономною Республікою Крим, обласною радою чи міською територіальною громадою) за кредитами (позиками), залученими державою (Автономною Республікою Крим, обласною радою чи міською територіальною громадою) або під державні (місцеві) гарантії, а також за кредитами із бюджету (включаючи плату за користування такими кредитами (позиками) та пеню) в порядку, визначеному цим Кодексом або іншим законом, включаючи погашення такої заборгованості за рахунок майна цього суб`єкта господарювання.

Відповідно до підпункту 20.1.19 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи мають право: застосовувати до платників податків передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення податкового чи іншого законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи; стягувати до бюджетів та державних цільових фондів суми грошових зобов`язань та/або податкового боргу у випадках, порядку та розмірі, встановлених цим Кодексом та іншими законами України; стягувати суми недоїмки із сплати єдиного внеску; стягувати суми простроченої заборгованості суб`єктів господарювання перед державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) за кредитами (позиками), залученими державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) або під державні (місцеві) гарантії, а також за кредитами із бюджету в порядку, визначеному цим Кодексом та іншими законами України.

Підпунктом 20.1.34 пункту 20.1 статті 20 ПК України передбачено право контролюючого органу звертатися до суду щодо стягнення коштів платника податків, який має податковий борг, з рахунків у банках, інших фінансових установах, небанківських надавачах платіжних послуг, електронних гаманців в емітентах електронних грошей, що обслуговують такого платника податків, на суму податкового боргу або його частини.

Пунктом 1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України встановлено, що погашення простроченої заборгованості суб`єкта господарювання перед державою (Автономною Республікою Крим, обласною радою чи міською територіальною громадою) за кредитом (позикою), залученим державою (Автономною Республікою Крим, обласною радою чи міською територіальною громадою) або під державну (місцеву) гарантію, а також за кредитом з бюджету (включаючи плату за користування такими кредитами (позиками) та пеню) здійснюється у порядку, визначеному главою 9 розділу II цього Кодексу або іншим законом, включаючи погашення такої заборгованості за рахунок майна цього суб`єкта господарювання.

Главою 9 розділу II ПК України врегульовано питання погашення податкового боргу платників податків.

З викладених норм слід зробити висновок, що законодавець поширив процедуру погашення податкового боргу на порядок стягнення заборгованості за бюджетними кредитами, тим самим надавши правовідносинам, що виникають між державою як кредитором та господарюючим суб`єктом як позичальником, ознаки публічно-правових правовідносин.

При цьому, органами, що уповноважені здійснювати стягнення є контролюючі органи, які під час вжиття заходів, спрямованих на погашення відповідної заборгованості, діють на виконання своїх владних повноважень щодо погашення податкового боргу, визначених ПК України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 02.03.2011 №174 затверджений Порядок обліку заборгованості, в тому числі простроченої, перед державою за кредитами, залученими державою або під державні гарантії, бюджетними позичками/фінансовою допомогою, наданими Міністерством фінансів у 1993-1998 роках, нарахування пені та списання безнадійної заборгованості (далі Порядок №174).

Відповідно до пункту 1 Порядку №174 він регламентує дії органів виконавчої влади та банків-агентів, які від імені або за дорученням центральних органів виконавчої влади надали суб`єктам господарювання кредити, залучені державою або під державні гарантії, а також дії Мінфіну, який надав бюджетні позички/фінансову допомогу у 1993-1998 роках, та які здійснюють їх обслуговування і ведуть облік заборгованості за ними з метою забезпечення реалізації права вимоги погашення простроченої заборгованості перед державою за такими кредитами, бюджетними позичками/фінансовою допомогою; встановлює механізм нарахування пені Мінфіном на суми простроченої заборгованості перед державою за кредитами, залученими державою або під державні гарантії, та територіальними органами Державної казначейської служби на суми простроченої заборгованості за бюджетними позичками/фінансовою допомогою, наданими Мінфіном у 1993-1998 роках.

Відповідно до пункту 2 Порядку №174:

боржник суб`єкт господарювання, який отримав кредит, залучений державою або під державні гарантії, бюджетну позичку/фінансову допомогу на умовах, визначених кредитною (субкредитною) угодою, угодою про надання бюджетної позички/фінансової допомоги, та не забезпечив своєчасне і повне виконання своїх зобов`язань за такою угодою;

кредит сума коштів, надана боржнику за рахунок коштів, залучених державою або під державні гарантії, на умовах кредитної (субкредитної) угоди;

кредитна (субкредитна) угода, угода про надання бюджетної позички/фінансової допомоги договори, укладені у будь-якій формі, відповідно до яких боржник отримав кредит, бюджетну позичку/фінансову допомогу;

пеня сума коштів, яку боржник зобов`язаний сплатити у разі порушення ним зобов`язань за кредитною (субкредитною) угодою, угодою про надання бюджетної позички/фінансової допомоги;

прострочена заборгованість за бюджетною позичкою/фінансовою допомогою заборгованість боржника перед державою за бюджетною позичкою / фінансовою допомогою (в тому числі за основним боргом, відсотками тощо), не погашена у строк, визначений угодою про надання бюджетної позички / фінансової допомоги.

Згідно з пунктом 6 Порядку №174 облік простроченої заборгованості за бюджетними позичками/фінансовою допомогою ведеться органами Державної казначейської служби у валюті бюджетної позички/фінансової допомоги, в якій вони надані.

Приписами пункту 10 Порядку №174 передбачено, що з метою примусового стягнення в установленому законодавством порядку простроченої заборгованості з боржника територіальні органи Державної казначейської служби до кінця місяця, що настає за звітним періодом:

- інформують органи державної податкової служби за місцем реєстрації боржника про зміну розміру простроченої заборгованості за кредитами та суму нарахованої на неї пені;

- нараховують пеню та інформують органи державної податкової служби за місцем реєстрації боржника про зміну розміру простроченої заборгованості за бюджетними позичками/фінансовою допомогою та суму нарахованої на неї пені.

Відповідно до пункту 15 Порядку №174 прострочена заборгованість за кредитами, бюджетними позичками/фінансовою допомогою, яка не погашена боржником протягом 30 календарних днів після настання строку платежу, а також нарахована на суму простроченої заборгованості за кредитом, бюджетною позичкою/фінансовою допомогою пеня стягуються в установленому законодавством порядку органами державної податкової служби за місцем реєстрації боржника відповідно до подання територіальних органів Державної казначейської служби, яке подається у строки, визначені пунктом 10 цього Порядку за встановленою згідно з додатком 1 формою.

Пунктом 13 Порядку №174 встановлено, що пеня нараховується у гривнях на суми простроченої заборгованості за кредитами, бюджетними позичками/фінансовою допомогою (в тому числі за основним боргом, відсотками, платою за надання гарантій або кредитів, залучених державою) у порядку, передбаченому відповідними законодавчими актами чи кредитною (субкредитною) угодою, угодою про надання бюджетною позички/фінансової допомоги.

Згідно з вимогами статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

З матеріалів справи суд встановив, що між Міністерством фінансів України, Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, Харківською міською радою та КП «Харківводоканал» було укладено Договори про субкредитування та про використання Позики, що надається Україні Міжнародним банком реконструкції та розвитку, а саме:

1) Договір про субкредитування №13010-05/94 від 20.11.2014 року (Угода від 26.05.2014р. №8391-ЦА (далі Договір №13010-05/94) між Україною та Міжнародним банком реконструкції та розвитку, про позику у сумі 300 000 000,00 (триста мільйонів) дол. США з метою фінансування проекту «Проект розвитку міської інфраструктури-2».

2) Договір про субкредитування №13010-05/93 від 20.11.2014 року (Угода від 26.05.2014р. №ТР017112 (далі Договір №13010-05/93) між Україною та Міжнародним банком реконструкції та розвитку (що діє не від власного імені, а як виконавець від імені Фонду чистих технологій) про позику у сумі 50 000 000,00 (п`ятдесят мільйонів) дол. США з метою фінансування проекту «Проект розвитку міської інфраструктури-2».

Як вбачається з документів, наданих Головним управлінням Державної казначейської служби України у Харківській області (подання №2.104, №2.105, №2.106, №2.107, №2.108, №2.109, №2.110), станом на 01.07.2024 року за Комунальним підприємством «Харківводоканал» обліковується заборгованість перед державним бюджетом за кредитами, залученими державою, у загальному розмірі 111 486 848,77 грн.

Міністерством фінансів України у встановленому порядку здійснювалося виставлення рахунків КП «Харківводоканал», зокрема листами Мінфіну від 15.06.2024 №19040-10-6/18298 від 15.06.2024, від 14.06.2024 №19040-10-6/18332.

Проте відповідач не здійснив сплату нарахованої заборгованості.

Щодо нарахування пені, суд зазначає таке.

Судом встановлено, що Додатковою угодою від 18.05.2021 №13010-05/94-4 до Договору про субкредитування від 20.11.2014 №13010-05/94, укладеного між Міністерством фінансів України, Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, Харківською міською радою, Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, та Комунальним підприємством «Харківводоканал», були внесені зміни до розділу IV «Відповідальність сторін» основного договору.

Зазначені зміни стосуються встановлення особливих умов відповідальності сторін у зв`язку з введенням карантину на території України, пов`язаного з поширенням коронавірусної хвороби COVID-19.

Зокрема, пункт 18.2 статті XVIII розділу IV було доповнено новим абзацом такого змісту: «У разі прострочення Субпозичальником у період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби COVID-19, або у тридцятиденний строк після дня завершення дії такого карантину виконання своїх зобов`язань із своєчасного погашення основної суми субкредиту, сплати відсотків, маржі та інших платежів, передбачених цим договором, Субпозичальник звільняється від сплати на користь Субкредитора пені за таке прострочення».

При цьому, як вбачається з подання Головного управління Державної казначейської служби України у Харківській області подання №2.104, №2.105, №2.106, №2.107, №2.108, №2.109, №2.110 від 25.07.2024 та з дати подання позову про стягнення заборгованості, вимоги щодо погашення заборгованості були пред`явлені після завершення пільгового періоду, визначеного умовами вищевказаної Додаткової угоди.

З урахуванням викладеного суд дійшов до висновку, що положення Додаткової угоди від 18.05.2021 №13010-05/94-4 не звільняють відповідача від відповідальності у вигляді сплати пені, оскільки станом на момент пред`явлення вимог відповідний пільговий період завершився, а зобов`язання не були виконані.

Враховуючи встановлені обставини справи, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для стягнуння з відкритих рахунків та з рахунків, які будуть відкриті в майбутньому, КП «Харківводоканал» кошти в рахунок погашення простроченої заборгованості перед державним бюджетом за кредитами, залученими державою, у розмірі 111 486 848,77 грн.

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових та службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Відповідно до частини першої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

За приписами ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст.4-10, 19, 77, 139, 241-246, 250, 255, 262, 236 293, 295, 297, 371 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Задовольнити позов Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (вул. Благовіщенська, буд. 30,м. Харків,Харківська обл., Харківський р-н,61052, ) до Комунального підприємства "Харківводоканал" (вул. Конторська, буд. 90,м. Харків,61052, код ЄДРПОУ0 3361715), треті особи - Головне Управління Державної казначейської служби України у Харківській області (вул. Бакуліна, 18, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61166, ), Міністерство фінансів України (вул. Межигірська, буд. 11, м. Київ, 04071, ) про стягнення з рахунків платника податків суми заборгованості перед державним бюджетом.

Стягнути з відкритих рахунків та з рахунків, які будуть відкриті в майбутньому, КП «Харківводоканал» кошти в рахунок погашення простроченої заборгованості перед державним бюджетом за кредитами, залученими державою, у розмірі 111 486 848 (сто одинадцять мільйонів чотириста вісімдесят шість тисяч вісімсот сорок вісім) грн 77 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення у повному обсязі виготовлено 30 травня 2025 року.

Суддя Олексій КОТЕНЬОВ