Справа № 640/14667/20
Суддя: Драновський Я.В.
Дата ухвалення: 2025-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

іменем України

30 травня 2025 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Драновського Я.В. розглянувши адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "ОЛЕУМ ГАЗ" до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 29.05.2020,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся в Окружний адміністративний суд міста Києва з позовною заявою до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 29.05.2020.

Законом України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13.12.2022 № 2825-IX (зі змінами, внесеними згідно із Законом № 3863-IX від 16.07.2024) постановлено ліквідувати Окружний адміністративний суд міста Києва, утворити Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві; територіальна юрисдикція Київського міського окружного адміністративного суду поширюється на місто Київ.

Станом на 15.12.2022 день набрання чинності Законом № 2825-IX, адміністративну справу №640/14667/20 Окружним адміністративним судом міста Києва не було розглянуто.

На виконання вимог Закону № 3863-ІХ наказом ДСА України від 16 вересня 2024 року №399 затверджено Порядок передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, згідно якого справу №640/14667/20 було направлено до Хмельницького окружного адміністративного суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.03.2025, вказану справу передано для розгляду судді Хмельницького окружного адміністративного суду Драновському Я.В..

Ухвалою від 14.03.2025 прийнято справу до провадження та замінено відповідача Головне Управління ДПС у Київській області () на його правонаступника - Головне Управління ДПС у Київській області (код ЄДРПОУ ВП 44096797).

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що відповідачем винесено оскаржуване податкове повідомлення-рішення, яким до позивача у зв`язку з встановленими порушеннями граничних строків реєстрації в ЄРПН податкових накладних, визначених ст. 201 Податкового кодексу України та згідно з п. 120.1 ст. 120 ПК України за затримку реєстрації податкових накладних застосовано штрафну санкцію.

Позивач не погоджується з винесеним відповідачем податковим повідомленням-рішенням, вважає його протиправним та просить суд його скасувати.

Представник відповідача подав до суду відзив на позовну заяву, у якому відповідач проти задоволення позовних вимог заперечує. Зазначає, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення прийнято за результатами проведеної камеральної перевірки з питань своєчасності реєстрації податкових накладних в ЄРПН, якою встановлено порушення позивачем граничного строку реєстрації податкових накладних.

У відзиві представником відповідача заявлено клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) осіб.

Вирішуючи зазначене клопотання, суд враховує, що частиною шостою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Враховуючи те, що ця справа є незначної складності, характер спірних правовідносин та предмет доказування не вимагають проведення судового засідання, в задоволенні клопотання необхідно відмовити.

Дослідивши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд встановив таке.

Головним управлінням ДПС у Київській області проведено камеральну перевірку товариства з обмеженою відповідальністю "ОЛЕУМ ГАЗ" з питань своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригувань до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних (далі по тексту - ЄРПН) за період з 01.08.2019 по 31.08.2019.

Перевіркою встановлено порушення ТОВ "ОЛЕУМ ГАЗ" п.201.10 ст.201 ПК України, а саме граничних термінів реєстрації податкових накладних /розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН у період з 01.08.2019 по 31.08.2019.

У період, що підлягав перевірці, позивачем було сформовано та направлено на реєстрацію в ЄРПН податкові накладні, згідно отриманих квитанцій податкові накладні (далі - ПН) не прийнято. Причина неприйняття ПН: "Документ не може бути прийнятий - накладено арешт за рішенням суду на суму податку, на яку продавець має право зареєструвати ПН".

Арешт було накладено на підставі ухвали Печерського районного суду м.Києва від 21.08.2019 по справі №757/44539/19-к. Дана ухвала скасована ухвалою Печерського районного суду м.Києва від 17.09.2019 по справі №757/48301/19-к.

25.09.2019 арешт на кошти-суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ було знято та цього ж дня за результатами повторної подачі позивачем ПН такі були зареєстровано в ЄРПН.

За результатами перевірки складено акт від 13.04.2020 №1864/10-36-54-04/42151502.

На підставі висновків акту перевірки, відповідач 29.05.2020 прийняв податкове повідомлення-рішення №, яким за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму податку на додану вартість в розмірі 819 174,65 грн., до позивача застосовано штраф в розмірі 10% в сумі 81 917,48 грн.

Позивач, вважаючи вищезазначене податкове повідомлення - рішення протиправним та таким, що порушує його законні права та інтереси, звернувся з позовом до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Пунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу України (далі - ПК України) встановлено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Відповідно до підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України (тут і надалі, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Згідно пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків, зокрема: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі, зокрема, в розмірі 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних, визначено Порядком ведення реєстру податкових накладних, який затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року № 1246 (далі Порядок №1246).

Відповідно до пункту 2 зазначеного Порядку № 1246 операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації.

Згідно пунктом 3 Порядку №1246 (тут і надалі, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Пунктом 5 Порядку №1246 встановлено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України Про електронний цифровий підпис, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не надаються отримувачу (покупцю) товарів/послуг, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, складені за операціями з постачання послуг нерезидентом) незалежно від суми податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 10 порядку №1246 встановлено, що після складення податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі на них накладається електронний цифровий підпис посадових осіб постачальника (продавця).

Відповідно до пункту 11 Порядку №1246 після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України Про електронний цифровий підпис, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

Згідно з пунктом 12 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки (перелік яких визначено у даному пункті).

Відповідно до пунктів 13, 14 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція). Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

Основні організаційно-правові засади обміну електронними документами між суб`єктами електронного документообігу визначено Порядком обміну електронними документами з контролюючими органами, що затверджений Наказом Міністерства фінансів України 06.06.2017 № 557 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 03.08.2017 за № 959/30827 (далі Порядок № 557).

Відповідно до пункту 2 розділу I Порядку №557 (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) операційний день - частина дня, протягом якої за наявності технічної можливості здійснюється електронний документообіг.

Перша квитанція - електронне повідомлення, що формується у форматі (стандарті), затвердженому в установленому законодавством порядку, програмним забезпеченням контролюючого органу за результатами автоматизованої перевірки електронного документа та засвідчує факт і час отримання такого електронного документа в момент такого отримання.

Друга квитанція - електронне повідомлення, що формується у форматі, затвердженому в установленому законодавством порядку, програмним забезпеченням контролюючого органу (адресатом) за результатами ідентифікації, обробки електронного документа та засвідчує факт і час приймання (неприймання) чи реєстрації такого електронного документа;

Пунктом 5 розділу ІІ Порядку №557 встановлено, що автор здійснює надсилання електронних документів з урахуванням встановлених законодавством граничних строків для подання таких документів. Автор електронного документа - юридична особа, самозайнята особа, фізична особа, податковий агент, контролюючий орган, орган державної влади, орган місцевого самоврядування, що створили електронний документ (пункт 2 розділу І Порядку №557).

Згідно з пунктами 8-9 розділу ІІ Порядку №557 у разі якщо адресатом є контролюючий орган, після надходження електронного документа здійснюється його автоматизована перевірка. Автоматизована перевірка здійснюється у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо електронний документ надійшов після закінчення операційного дня або за 1 годину до його закінчення.

Отже, законодавством чітко визначено порядок оформлення, подачі, прийняття та реєстрації податкових накладних. При цьому, ведення Єдиного реєстру податкових накладних здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, а саме ДПС України, на яку покладено обов`язок прийняття, реєстрації та обробки податкових накладних, поданих в електронному вигляді платником податків.

На виконання вимог вищезазначених нормативних актів, позивач 13.09.2019 протягом операційного дня направив для реєстрації в ЄРПН податкові накладні, а саме: №17, 18 від 20.08.2019; № 20, 21, 22, 23, 25 від 22.08.2019; № 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32 від 23.08.2019; №33 від 24.08.2019; №35 від 24.08.2019; №36 від 25.08.2019, № 37, 38, 39 від 26.08.2019; №40 від 27.08.2019; №34, 41, 42 від 28.08.2019; №43, 44 від 29.08.2019; №45, 46, 47, 48, 49, 50 від 30.08.2019; №51, 52, 53, 54 від 31.08.2019.

Зазначене свідчить про те, що усі перелічені податкові накладні були складені з 20 серпня 2019 року по 31 серпня 2019 року, а відтак, згідно норм ПК України, реєстрація таких ПН повинна бути здійснена до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені - тобто до 15.09.2019.

Як встановлено та підтверджується матеріалами справи, усі вищевказані ПН первинно надіслано 13.09.2019 засобами телекомунікаційного зв`язку для реєстрації, що свідчить про дотримання позивачем граничних строків встановлених нормами пункту 201.10 статті 201 ПК України. Однак, такі ПН не були прийняті. Причина неприйняття "Документ не може бути прийнятий - накладено арешт за рішенням суду на суму податку, на яку продавець має право зареєструвати ПН.

При цьому, за результатами проведеної перевірки, до позивача були застосований штраф відповідно до ст.120-1 ПКУ, тобто за податкове правопорушення.

Загальні положення про відповідальність платника податків закріплені статтею 109 ПК України, якою визначено, що податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Вчинення платниками податків, їх посадовими особами та посадовими особами контролюючих органів порушень законів з питань оподаткування та порушень вимог, встановлених іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, тягне за собою відповідальність, передбачену цим Кодексом та іншими законами України.

Згідно статті 110 ПК України платники податків, податкові агенти та/або їх посадові особи несуть відповідальність у разі вчинення порушень, визначених законами з питань оподаткування та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Відповідно до статті 111 ПК України за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, застосовуються такі види юридичної відповідальності: фінансова; адміністративна; кримінальна.

Фінансова відповідальність за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства встановлюється та застосовується згідно з цим Кодексом та іншими законами. Фінансова відповідальність застосовується у вигляді штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені.

Варто зазначити, що податкове правопорушення, як і правопорушення будь-яке, має суб`єктивну сторону, тобто це повинно бути умисне порушення норм закону, або умисне невиконання таких норм.

Правопорушенням, за яке на платника податків може бути накладено штрафні санкції, є винне діяння такого платника податків. Підставою для застосування податкового штрафу (як кримінального, адміністративного чи будь-якого іншого покарання) є вина. Відсутність вини свідчить про відсутність підстав для застосування покарання (санкції).

Отже, застосування до платника наслідків несвоєчасної реєстрації податкової накладної, передбачених статтею 120-1 ПК України можливо лише за наявності його вини.

Верховний Суд неодноразово та послідовно, зокрема, у постановах від 16.02.2022 у справі №380/527/20, від 07.03.2023 у справі №822/1718/17, від 23.07.2019 у справі №620/3609/18, від 03.05.2023 у справі №280/1728/20, від 12.11.2024 у справі №160/20829/23, від 06.03.2024 у справі №280/2280/21, надаючи правову оцінку підставам застосування штрафних санкцій відповідно до пунктів 120-1.1, 120-1.2 статті 120-1 ПК України, вказував на те, що законодавець передбачив можливість застосування до платника податків наслідків за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних лише за наявності його винної поведінки, відсутність вини як необхідної складової податкового правопорушення обумовлює протиправність застосування відповідних штрафних (фінансових) санкцій.

Аналогічні підходи застосування до платника податків штрафних (фінансових) санкцій також були викладені у постанові від 01.01.2020 Великої Палати Верховного Суду у справі №804/4602/16.

При цьому частиною 2 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено згідно із законом.

Європейським судом з прав людини у рішенні від 23 липня 2002 року «Справа «Компанія «Вестберґатаксі Актіеболаґ» та Вуліч проти Швеції» зазначено, що загальний характер правових норм, які регулюють питання податкових штрафів, та мета стягнення, яке має водночас і запобіжний, і каральний характер, з достатньою очевидністю вказують на те, що - для цілей статті 6 Конвенції заявники обвинувачувалися в кримінальному правопорушенні.

Отже, у справі «Компанія «Вестберґатаксі Актіеболаґ» та Вуліч проти Швеції» було застосовано третій критерій тесту Енгеля для визначення випадків, коли йдеться про кримінальне обвинувачення, у розумінні Конвенції, а саме критерій правових наслідків для адресата.

Таким чином, Європейський суд з прав людини розцінює податкові правопорушення, як різновид кримінального обвинувачення для цілей застосування Конвенції.

Передбачені статтею 120-1 Податкового кодексу України штрафи, за своєю тяжкістю та каральним характером, цілком відповідають санкціям притаманним для застосування за кримінальні правопорушення, відтак наявні всі підстави для застосування частини 2 статті 6 Конвенції, яка, у свою чергу, унеможливлює притягнення до відповідальності особи за відсутності вини.

З наведеного, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, можна зробити висновок про те, що застосування до платника наслідків несвоєчасної реєстрації податкових накладних, передбаченої статтею 120 Податкового кодексу України, можливе лише за наявності його вини.

При цьому судом встановлено, що причиною неприйняття ПН слугувало накладення арешту за рішенням суду на суму податку, на яку продавець має право зареєструвати ПН.

Такий арешт було накладено на підставі ухвали Печерського районного суду м.Києва від 21.08.2019 по справі №757/44539/19-к, при цьому розгляд слідчим суддею Печерського районного суду м.Києва питання про накладення арешту здійснювався без виклику та участі сторін. Як стверджує позивач станом на дату подання ПН йому не було відомо про дану ухвалу. В ході розгляду справи відповідач жодним чином не спростував таке твердження.

Наведені обставини позбавили позивача можливості своєчасно зареєструвати податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних з причин, що не залежали від його волі, а відтак, відсутня вина платника при несвоєчасній реєстрації накладних, що виключає застосування податковим органом штрафних санкцій.

Крім того, як вже зазначалось, усі податкові накладні направлялися позивачем на реєстрацію з дотриманням граничних строків реєстрації податкових накладних.

Зазначене свідчить про те, що ТОВ "ОЛЕУМ ГАЗ" не мав можливості зареєструвати в ЄРПН податкові накладні за період з 20.08.2019 по 31.08.2019 з причин незалежних від дій ТОВ "ОЛЕУМ ГАЗ".

Таким чином позивачем вчинялись усі передбачені законом дії, направлені на належне виконання вимог діючого законодавства, проте, лише після винесення слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва ухвали по справі №757/48301/19-к від 17.09.2019 щодо скасування арешту накладеного ухвалою Печерського районного суду м.Києва від 21.08.2019 по справі №757/44539/19-к, позивач отримав можливість фактично здійснити подання податкової звітності в електронній формі.

Так, 25.09.2019 арешт на кошти-суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) було знято і цього ж дня позивачем було зареєстровано ПН в ЄРПН.

Встановлені судом обставини свідчать про відсутність у діях позивача складу податкового правопорушення.

Таким чином, неналежне виконання позивачем вимог податкового законодавства стосовно своєчасної реєстрації податкових накладних відбулось не з його вини, що виключає елемент протиправності в його діянні, та як наслідок, притягнення його до відповідальності.

Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку, що позивачем здійснено усі передбачені законодавством дії для реєстрації податкових накладних, відповідач не довів правомірність прийнятого ним рішення, а відтак податкове повідомлення-рішення від 29.05.2020 № є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивач сплатив судовий збір у розмірі 2102,00 гривень, тому ці витрати необхідно присудити на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Київській області від 29.05.2020 №

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю "ОЛЕУМ ГАЗ" судовий збір у розмірі 2102 (дві тисячі сто дві) грн. 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Київській області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач:Товариство з обмеженою відповідальністю "ОЛЕУМ ГАЗ" (вул.Черкаська,26, с. Петропавлівська Борщагівка, Бучанський р-н, Київська обл., 08129 , код ЄДРПОУ - 42151502)
Відповідач:Головне управління ДПС у Київській області (вул. Хороброго Святослава,5А, м. Київ,03151 , код ЄДРПОУ - 44096797)

Головуючий суддя Я.В. Драновський