Справа № 160/11383/22
Суддя: Калугіна Наталія Євгенівна
Дата ухвалення: 2025-05-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УХВАЛА
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого - судді Калугіної Н.Є.,
при секретарі судового засідання - Корольової Г.В.,
прокурора - Бурлаченко О.Л.,
представника позивача - Ховрич О.А.,
представника відповідача-2 - Рибіної І.В.,
представника відповідача-3 - Шахова Д.А.,
Прокурор звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просив:
- скасувати рішення про державну реєстрацію прав № 61078876 від 19.10.2021 про поділ об`єкта нерухомого майна, що прийняте держаним реєстратором відділу реєстраційних послуг Підгородненської міської ради ОСОБА_10 , з одночасним припиненням речових прав ОСОБА_2 на 41 об`єкт нерухомого майна (квартири) та нежитлового приміщення площею 194 кв.м. (підвал) за адресою: АДРЕСА_1 ;
- скасувати державну реєстрацію прав власності на 41 об`єкт нерухомого майна (квартири) та нежитлового приміщення площею 194 кв.м. (підвал) за адресою: АДРЕСА_1 , з одночасним припиненням речових прав ОСОБА_3 на об`єкти нерухомого майна, а саме:
Постановою Верховного Суду від 07.07.2023 касаційну скаргу заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури задоволено. Ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 вересня 2022 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 19 січня 2023 року скасовано. Справу направлено для продовження розгляду до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.
Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями 19.07.2023 справу передано на розгляд судді Калугіній Н.Є.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.07.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі.
25.08.2023 прокурор звернувся до суду із заявою про забезпечення позову шляхом:
1 - заборони ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ) та будь-яким іншим особам, у тому числі суб`єктам державної реєстрації прав (державним реєстраторам, приватним та державним нотаріусам) вчиняти будь-які дії, пов`язані з державною реєстрацією речових прав щодо наступних об`єктів нерухомого майна:
В обґрунтування поданої заяви зазначено, що на час звернення керівника окружної прокуратури до суду з позовною заявою власником майна, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 був ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ). Разом з тим, під час судового розгляду даної справи ОСОБА_3 відчужено частину спірного нерухомого майна. Разом з тим, відповідач у справі ОСОБА_3 з метою ухилення у майбутньому від виконання рішення суду, у разі задоволення позовних вимог прокурора, грубо зловживаючи своїми правами, здійснив відчуження спірного майна на користь третіх осіб, про що не повідомив суд та учасників справи. Прокурор також зазначив, що відчуження спірного майна призводить не лише до порушення прав та інтересів позивача, а й прав та інтересів набувачів нерухомого майна, право власності на яке незаконно набуте відповідачем. Так, предметом позову у справі є вимога про знесення об`єкту самочинного будівництва та скасування державної реєстрації речових прав на нього. З предмету спору у справі вбачається, що позов такого типу може бути поданий лише до титульного власника будівлі. У разі задоволення позову та одночасної зміни власника, під час розгляду справи в суді, виконання такого рішення суду буде неможливим, що в свою чергу, може призвести до необхідності подання нового позову до наступного власника та виникненню нового спору. Разом з тим, відповідачами проводяться дії, спрямовані на відчуження об`єктів нерухомого майна третім особам з метою утруднення або унеможливлення виконання рішення суду, що підтверджується інформацією з Єдиного реєстру речових прав на нерухоме майно, яка додана до заяви. Зазначене свідчить, що є достатньо обґрунтовані ризики, що невжиття таких заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання судового рішення у разі задоволення позовних вимог позивача, у тому числі, через його відчуження на користь третіх осіб, тощо.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.08.2023 заяву Західної окружної прокуратури міста Дніпра про забезпечення адміністративного позову задоволено частково, вжито заходи забезпечення позову шляхом заборони суб`єктам державної реєстрації прав (у тому числі державним реєстраторам, приватним та державним нотаріусам) вчиняти будь-які дії, пов`язані з державною реєстрацією речових прав щодо наступних об`єктів нерухомого майна:
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.03.2024, задоволено клопотання представника ОСОБА_2 про залишення позову без розгляду (від 30.08.2022 та від 12.03.2024). Частково задоволено клопотання представника ОСОБА_3 про повернення позову (від 11.03.2024). Позов керівника Західної окружної прокуратури міста Дніпра, що діє в інтересах держави в особі Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про скасування рішення про державну реєстрацію та припинення права власності, зобов`язання знесення об`єкту самочинного будівництва, залишено без розгляду.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.12.2024 у даній справі залучено до участі у справі у якості співвідповідачів:
- ОСОБА_1 , (РНОКПП НОМЕР_2 ) зареєстрований за адресою: АДРЕСА_43 ;
- ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_3 ) зареєстрована за адресою: АДРЕСА_44 ;
- ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_4 ) зареєстрований за адресою: АДРЕСА_45 ;
- ОСОБА_6 (РНОКПП НОМЕР_5 ), проживає за адресою: АДРЕСА_46 ;
- ОСОБА_7 (РНОКПП НОМЕР_6 ), зареєстрований за адресою: АДРЕСА_47 ;
- ОСОБА_8 (РНОКПП НОМЕР_7 ), зареєстрована за адресою: АДРЕСА_48 ;
- ОСОБА_9 (РНОКПП НОМЕР_8 ), зареєстрована за адресою: АДРЕСА_49 .
Постановлено змінити предмет позову керівника Західної окружної прокуратури міста Дніпра в інтересах держави в особі Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про скасування рішення про державну реєстрацію та припинення речових прав на майно, зобов`язання знесення об`єкту самочинного будівництва, виклавши позовні вимоги в наступній редакції:
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.03.2025 залучено до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Камчатська".
Вказане клопотання обгрунтовано тим, що вжиті заходи забезпечення позову порушують право заявника на мирне володіння майном, спосіб забезпечення позову, який застосував суд, не відповідає змісту порушеного права позивача, не є співмірним із заявленими позовними вимогами та жодним чином не забезпечить виконання рішення суду, що залишив поза увагою суду оскільки не надано належної правової оцінки співмірності виду забезпечення позову заявленим позовним вимогам. Позивачем не надано жодного доказу про те, що заявник ОСОБА_1 має наміри або якимось чином бажає вчинити відчуження належної йому квартири. З посиланням на статтю 1 Першого протоколу Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та на статтю 321 ЦК України, зазначає, що зазначені приписи покладають на державу позитивні зобов`язання забезпечити непорушність права приватної власності та контроль за виключними випадками позбавлення особи права власності не тільки на законодавчому рівні, а й під час здійснення суб`єктами суспільних відносин правореалізаційної та правозастосовчої діяльності. Обмеження позитивних зобов`язань держави лише законодавчим врегулюванням відносин власності без належного контролю за їх здійсненням здатне унеможливити реалізацію власниками належних їм прав, що буде суперечити нормам Конституції України та Конвенції.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.05.2025 розгляд клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення призначено на 28.05.2025.
Від представника ОСОБА_3 надійшло клопотання про скасування заходів забезпечення позову (яке представник ОСОБА_3 в судовому засіданні 20.05.2025 просила розглядати як письмові пояснення щодо клопотання ОСОБА_12 про скасування заходів забезпечення позову та зазначила, що цей документ не є клопотанням).
В цих поясненнях представником ОСОБА_3 зазначено, що квартира ОСОБА_12 знаходиться на першому поверсі будівлі, тоді як прокурор у позову просить знести самочинно збудовану надбудову (поверхи), яка збудована вище другого надземного поверху. Втручання у право ОСОБА_1 щодо володіння, користування майном не відповідає ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Також зазначає, що ОСОБА_1 є добросовісним набувачем та законним власником квартири, та не повинен перевіряти історію нерухомості.
28.05.2025 в судовому засіданні представник ОСОБА_1 підтримав клопотання про скасування заходів забезпечення позову, просив суд його задовольнити, навів відповідні пояснення.
Прокурор та представник Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради в судовому засіданні заперечували проти скасування заходів забезпечення позову, зазначили, що обставини, які стали підставою для забезпечення позову не відпали.
Представник ОСОБА_3 підтримала клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, навела усні пояснення.
Представники інших учасників процесу не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, судом не встановлено перешкод щодо розгляду клопотання за відсутністю вказаних осіб, оскільки учасники справи повідомлені належним чином щодо дати та місця розгляду справи, але не скористались правом бути присутніми у судовому засіданні.
28.05.2025 судом оголошено вступну та резолютивну частину ухвали.
Заслухавши в судовому засіданні пояснення представників сторін, суд дійшов висновку про відсутність правових та фактичних підстав для скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою суду від 28.08.2023 у цій справі, з огляду на таке.
Згідно із частинами першою, третьою, п`ятою статті 157 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.
Отже, скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, можливе з власної ініціативи суду або за вмотивованим клопотанням учасника справи при появі нових обставин, які свідчать, зокрема, про те, що відпала потреба у забезпеченні позову або усунуті фактичні підстави, що зумовили вжиття судом таких заходів.
При цьому, скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, є відмінне від скасування ухвали про забезпечення позову, позаяк у першому випадку заходи забезпечення позову скасовує суд, який їх вжив, при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову, тоді як в другому випадку скасування ухвали про забезпечення позову здійснюється судом апеляційної чи касаційної інстанцій за результатами розгляду апеляційної чи касаційної скарги.
Зі змісту клопотання про скасування заходів забезпечення позову та наданих представником ОСОБА_1 в судовому засіданні пояснень вбачається, що ОСОБА_1 фактично не погоджується із ухвалою суду від 28.08.2024 про забезпечення позову у цій справі. Вважає, що судом вжито заходів забезпечення позову без урахування всіх обставин.
Проте, такі доводи є лише підставою для апеляційного оскарження цієї ухвали, а не для скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом.
Разом з тим, ухвала суду від 28.08.2023 про забезпечення позову вже неодноразово була предметом апеляційного перегляду, зокрема, і за апеляційною скаргою ОСОБА_1 .
Так, постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 08.05.2025 апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.08.2023 залишено без змін.
Застосування заходів забезпечення позову у світлі конкретних обставин цієї справи та особливостей правового регулювання спірних відносин відповідає і принципу процесуальної економії, який забезпечує відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту, залучення нових сторін.
Суд вважає, що обраний заявником спосіб забезпечення адміністративного позову відповідає його предмету та, водночас, вжиття таких заходів не зумовлює фактичного вирішення спору по суті, а спрямоване лише на збереження існуючого становища до розгляду справи по суті заявлених вимог.
В контексті зазначених у клопотанні підстав для скасування захожів забезпечення позову, суд у цій справі зазначає, що норми КАС України не наводять підстав для скасування заходів забезпечення, однак, зважаючи на наведені норми в сукупності, такими слід вважати наявність обставин, котрі засвідчують відсутність тих підстав для забезпечення позову, які визначені у статті 150 КАС України.
Зокрема, підставою для скасування вжитих судом заходів забезпечення позову можуть бути обставини, які не були відомі суду та існували на момент винесення ухвали про вжиття заходів забезпечення позову, або які вказують на зміну умов, що існували на момент вжиття таких заходів.
Отже, на вмотивоване клопотання учасника справи, за доведення відсутності підстав для вжиття заходів забезпечення позову, раніше застосовані заходи забезпечення можуть бути скасовані.
Разом з тим, ОСОБА_1 у вказаній заяві не зазначає про появу нових обставин, що в розумінні статті 157 КАС України обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.
Таким чином, суд дійшов висновку, що станом на момент розгляду даного клопотання (28.05.2025), підстави для скасування вжитих заходів забезпечення адміністративного позову відсутні.
Суд зазначає, що ті обставини, які були підставою та мотивами для прийняття судом рішення про вжиття заходів забезпечення позову в даній адміністративній справі не зникли та не зазнали істотних змін, а скасування заходів забезпечення адміністративного позову за своїм змістом не може бути запереченням проти ухвали про вжиття заходів забезпечення позову.
Отже, виходячи з викладеного вище в сукупності, суд приходить до висновку, що подане представником ОСОБА_1 клопотання про скасування заходів забезпечення позову задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст.157, 248, 250, 256, 295 КАС України, суд, -
Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена в порядку та у строки, передбачені ст.ст.295-297 КАС України.

Повний текст ухвали складено 02.06.2025.

Суддя Н.Є. Калугіна