Справа № 640/9000/20
Суддя: Озерянська Світлана Іванівна
Дата ухвалення: 2025-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 квітня 2025 рокуСправа №640/9000/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Озерянської С.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у місті Дніпрі адміністративну справу № 640/9000/20 за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування припису і постанови,-
22.04.2020 року Фізична особа-підприємець ОСОБА_2 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою, в якій просить визнати протиправними дії Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва «Будівництво житлового будинку по АДРЕСА_1 » щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_3 ФОП ОСОБА_4 та особою яка здійснює технічний нагляд ОСОБА_5 , вимог законодавства діяльності у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, що оформлена Актом № б/н від 11.03.2020; визнати протиправним та скасувати припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 11.03.2020 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №17/20/073-3357 від 24.03.2020 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на ОСОБА_6 у сумі 189 180 (сто вісімдесят дев`ять тисяч сто вісімдесят) гривень.
В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено про безпідставність висновків щодо вчинення позивачем правопорушень, оскільки позивачем здійснено дії з розроблення проектної документації у чіткій відповідності до укладеної з замовником угоди. Не виконання вимог щодо виконання вибірки раніше запроектованих мереж, щодо одержання необхідних технічних умов, щодо влаштування зручного та безпечного заїзду на ділянку згідно з технічними умовами ГУ МВС України в м. Києві Управління ДАІ, щодо реєстрації проектної документації в містобудівному кадастрі не виконувались позивачем, оскільки не були передбачені договором з замовником будівництва.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 29.04.2020 року адміністративний позов було залишено без руху, оскільки позовна заява була подана без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.05.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі № 640/9000/20. Розглядати справу вирішено за правилами спрощеного позовного провадження.
11.06.2020 року до суду надійшов відзив, в якому відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог та вказує, що позивач прийнявши на себе обов`язок щодо розроблення проектної документації на будівництво повинен виготовити документацію з дотриманням вимог законодавства.
Відповідно до абзаців 1, 4 пункту 2 розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» установлено, що з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя.
Інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом України "Про внесення зміни до пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" щодо забезпечення розгляду адміністративних справ", але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України. Справи, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України, до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.
Відповідно до пункту 6 частини першої статті 152 та частини п`ятої статті 153 Закону України Про судоустрій і статус суддів, Закону України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону України №2825 «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду щодо забезпечення розгляду адміністративних справ, з метою відновлення належного доступу громадян та юридичних осіб до правосуддя у публічно-правових спорах, наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 року №399 затверджено Порядок передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва.
03.02.2025 року зазначена справа надійшла до Дніпропетровського окружного адміністративного суду, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції суду на супровідному листі, та згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.02.2025 року справу № 640/9000/20 передано для продовження розгляду судді Озерянській С.І.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.02.2025 року прийнято до провадження адміністративну справу № 640/9000/20 за позовною заявою Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування припису і постанови. Розглядати справу постановлено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
Цією ж ухвалою відповідачу було надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву - протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.
Відповідачем у строк встановлений судом в ухвалі про прийняття справи до провадження до суду подано заяву в якій зазначено, що відзив Департаменту міститься в матеріалах справи, тому просить суд розглянути справу за наявними матеріалами та відмовити в задоволенні позову.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 10.05.2019 між ФОП ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (далі - Замовник) було укладено договір №01/05-2019р. на розробку проектної документації, відповідно до якого Виконавець прийняв на себе обов`язок щодо розробки проектної документації по будівництву об`єкта «Будівництво житлового будинку по АДРЕСА_1 ».
Проектна документація у складі розділів «Архітектурні рішення» та «Генеральний план» (стадія «Проект»), на виконання вказаного договору, була передана представнику Замовника - Негодуйко В.І., що підтверджується актом прийому-передачі від 07.06.2019.
Посадова особа Департаменту здійснила виїзд на об`єкт будівництва з метою проведення перевірки, однак суб`єкти містобудування або їх уповноважені особи були відсутні, що унеможливило проведення перевірки відповідно до п. 9 Порядку № 553.
У зв`язку з зазначеним, Департамент направив лист від 06.02.2020 № 073-1497 на адреси ОСОБА_3 та ФОП ОСОБА_1 щодо необхідності прибуття до Департаменту на надання документів, необхідних для проведення перевірки.
Однак у визначену у листі дату останні не прибули, документи не надали.
Враховуючи викладене вище, керуючись п. 10 Порядку № 553 Департамент звернувся листом від 20.02.2020 № 073-2072 до Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві щодо сприяння у проведенні перевірки.
На вказаний лист Департамент отримав відповідь від Департаменту земельних ресурсів від 21.02.2020 № 0570202/1-3670 з копією державного акту на право власності.
Також, Департамент направив лист від 14.02.2020 № 073-1847 до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо надання інформації та копій містобудівних умов та обмежень на вказаний об`єкт будівництва.
На вказаний вище лист Департамент отримав відповідь від Департаменту містобудування та архітектури від 17.02.2020 № 055/1319 з копією містобудівних умов та обмежень від 24.04.2012 № 5334/0/18-1/009-12.
Крім того, Департамент направив лист від 26.02.2020 № 073-2282 до Департаменту містобудування та архітектури щодо надання інформації стосовно отримання замовником вибірки раніше запроектованих мереж в управлінні інженерної інфраструктури міста.
На вказаний вище лист Департамент отримав відповідь від Департаменту містобудування та архітектури від 02.03.2020 № 055-2825, згідно з якою станом на 26.02.2020 заявка на проведення вибірки по зазначеному об`єкту не реєструвалась, вибірка не проводилась.
У подальшому суб`єкти містобудування, а саме: представник замовника Копилової Л. І. за довіреністю та ФОП ОСОБА_2 прибули до Департаменту з документами, необхідними для проведення перевірки, у зв`язку з чим на підставі службової записки т. в. о. заступника директора Департаменту М. Руденка до резолюції в. о. директора Департаменту О. Попович, наказу Департаменту від 10.03.2020 № 234 останню було продовжено на 2 робочі дні.
Посадовою особою Департаменту, а саме: головним спеціалістом інспекційного відділу №1 управління контролю за будівництвом В. Гончаровим було пред`явлено суб`єктам містобудування для проведення перевірки відповідні направлення від 29.01.2020 (строк дії з 05.02.2020 по 18.02.2020) та від 10.03.2020 (строк дії з 10.03.2020 по 11.03.2020) разом із службовим посвідченням, у зв`язку з чим останнього було допущено до проведення перевірки.
Під час перевірки було встановлено наступне.
Цільове призначення земельної ділянки: для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд.
Проектна документація «Реконструкція садибного житлового будинку на АДРЕСА_1 » розроблена фізичною особою-підприємцем ОСОБА_4 під керівництвом ГАП ОСОБА_7 та затверджена листом замовника будівництва ОСОБА_3 від 16.09.2019.
Під час виїзду на місце встановлено, що будівельні роботи на земельній ділянці не розпочаті, ділянка вільна від забудови.
Враховуючи документи, надані представником замовника ОСОБА_3 та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_4 встановлено, що:
фізичною особою-підприємцем ОСОБА_4 проектна документація «Будівництво житлового будинку по АДРЕСА_1 » передана замовнику будівництва для виконання будівельних робіт на об`єкті з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів, будівельних норм, стандартів і правил, а саме:
з відхиленням від містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 24.04.2012 № 5334/0/18-1/009-12, а саме: не виконано вимогу пункту 7 щодо виконання вибірки раніше запроектованих мереж (лист Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 02.03.2020 № 055-2825;
також не виконано пункт 8 містобудівних умов та обмежень щодо одержання необхідних технічних умов, а саме: на підключення до мереж водопостачання, водовідведення та електропостачання;
не виконано пункт 10 містобудівних умов та обмежень щодо влаштування зручного та безпечного заїзду на ділянку згідно з технічними умовами ГУ МВС України в м. Києві Управління ДAI;
не виконано пункт 12 щодо реєстрації проектної документації в містобудівному кадастрі.
Представником замовника ОСОБА_3 Негодуйком Василем Івановичем було надано містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки від 24.04.2012 № 5334/0/18-1/009-12 на об`єкт будівництва: «Будівництво житлового будинку», в пункті 10 яких зазначені основні техніко-економічні показники відповідно до намірів забудови, передпроектних проробок, виконаних ТОВ «Дайва» та містобудівного розрахунку, виконаного ТОВ «Центр каркасного будівництва», а саме: загальна площа - 1815,0 кв.м; поверховість - 3 пов. та мансард, пов., що не відповідає назві об`єкту будівництва та основним техніко-економічним показникам, зазначених в містобудівних умовах і обмеженнях забудови земельної ділянки від 24.04.2012 № 5334/0/18-1/009-12 наданих листом від 19.02.2020 №055-2310 Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) а саме: «Будівництво індивідуального садибного житлового будинку»; загальна площа - 1280,0 кв.м; поверховість - 3 пов.
За результатами перевірки посадовою особою Департаменту складено акт перевірки від 11.03.2020, та враховуючи виявлені порушення видано зокрема, ФОП ОСОБА_2 припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11.03.2020 та складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11.03.2020.
Вказані вище документи ФОП ОСОБА_2 отримав особисто, про що свідчить підпис останнього на них.
Розглянувши матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності Департаментом було винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 24.03.2020 № 17/20/073-3357, якою ФОП ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 2 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф.
Не погодившись з діями щодо проведення перевірки, прийнятими відповідачем приписом та постановою про накладення штрафу, позивач звернувся до суду.
Вирішуючи позовні вимоги по суті спору, суд враховує наступне.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлює Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.
Таким органом є Державна архітектурно-будівельна інспекція України, яка, як вбачається з Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого Указом Президента України від 08.04.2011 № 439/2011, окрім іншого, реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, безпосередньо та через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі або міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька регіонів) територіальні органи (п. п. 3, 6 зазначеного Положення).
Згідно п. 8 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом, зокрема, здійснення державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єктів, розташованих в межах та за межами населених пунктів, на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, зазначених у пункті 7 частини першої цієї статті.
Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.
Відповідно до п. 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
У відповідності до п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю.
За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль (п.16, п.18 Порядку №553).
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис). Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку. Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідної інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України (п. 17, п. 19, п. 20 Порядку №553).
Відповідно до п. 21 Порядку, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
Згідно з абз. 2 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб`єкти містобудування, які здійснюють проектування об`єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва: проектна організація - у розмірі дев`яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Згідно з частиною 5 статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.
Відповідно до частини 1 статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.
Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» містобудівні умови та обмеження є однією із основних складових вихідних даних, і відповідно до статті 31 цього Закону, повинні враховуватись при розробленні проектної документації на будівництво.
Згідно з ч. 2 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів.
Відповідно до частини 2 статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» фізична або юридична особа, яка подала виконавчому органові сільської, селищної, міської ради або у разі розміщення земельної ділянки за межами населених пунктів - районній державній адміністрації заяву про намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва.
Статтею 30 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що технічні умови - це комплекс умов та вимог до інженерного забезпечення об`єкта будівництва, які повинні відповідати його розрахунковим параметрам щодо водопостачання (з урахуванням потреб забезпечення пожежогасіння), тепло-, електро- і газопостачання, водовідведення, зовнішнього освітлення, відведення зливових вод та телекомунікації.
Фізична чи юридична особа, яка має намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває в її власності або користуванні, має право на одержання технічних умов згідно із поданою нею заявою.
Статтею 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» передбачено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом.
Згідно зі змістом ст. 1 Закону України «Про архітектурну діяльність», проект - документація для будівництва об`єктів архітектури, що складається з креслень, графічних і текстових матеріалів, інженерних і кошторисних розрахунків, які визначають містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, вартісні показники конкретного об`єкта архітектури, та відповідає вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил.
Відповідно до абз. З ст. 23 Закону України «Про архітектурну діяльність» замовники на проектування і будівництво об`єктів архітектури мають право, зокрема затверджувати проект, якщо він не суперечить законодавству, містобудівним умовам та обмеженням забудови земельної ділянки.
Згідно з абз. 5 ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність» проектна організація, яка розробляла проектну документацію, а також головний архітектор та головний інженер проекту несуть відповідальність за відповідність проектної документації вихідним даним на проектування, вимогам державних стандартів, норм і правил.
Статтею 31 Закону передбачено, що проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.
Норми ДБН А.2.2-3:2014 «СКЛАД ТА ЗМІСТ ПРОЕКТНОЇ ДОКУМЕНТАЦІЇ НА БУДІВНИЦТВО» встановлюють склад та зміст проектної документації на нове будівництво, реконструкцію, капітальний ремонт та технічне переоснащення будинків, будівель, споруд будь-якого призначення, їх комплексів або їх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури.
Відповідно до п. 4.1 ДБН А.2.2-3:2014 проектна документація на будівництво має відповідати положенням законодавства, вимогам містобудівної документації, будівельних норм, стандартів та правил.
Разом з тим, позивачем не наведено жодних обґрунтованих доводів та не надано належних доказів, які б спростували висновки про не дотримання ним вимог законодавства щодо розроблення проектної документації.
Посилання позивача на ту обставину, що договором між ним і замовником не було передбачено таких умов, про недотримання яких зазначає відповідач, судом не враховуються, оскільки незалежно від умов договору між замовником та виконавцем проектна документація має бути розроблена з дотриманням містобудівної документації, будівельних норм, стандартів та правил.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.
Вчинення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.
Згідно з абзацом 2 частини 1 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»,
При цьому, постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року № 244 затверджено Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі по тексту - Порядок № 244).
Пунктами 17, 19 Порядку № 244 встановлено, що справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.
Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.
Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.
Доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби на підставі пояснень суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.
У відповідності до п. 20 Порядку № 244 посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує: чи належить до її компетенції розгляд цієї справи; чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності; чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи; чи витребувані необхідні додаткові матеріали; чи підлягають задоволенню клопотання (за наявності) суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або інших осіб, що беруть участь у справі.
Згідно з п. 22 Порядку № 244 за результатами розгляду справи посадова особа інспекції, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов:
1) постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу);
2) постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про закриття справи).
Системний аналіз викладених правових норм надає підстави стверджувати, що законодавством передбачено відповідальність суб`єктів містобудування, зокрема, що суб`єкти містобудування, які здійснюють проектування об`єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва: проектна організація - у розмірі дев`яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
В даному випадку, матеріалами справи підтверджується вчинення позивачем правопорушення передбаченого абз. 2 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», за яке його було притягнуто до відповідальності.
З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про законність оскаржуваних дій, припису та постанови та про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову.
Наведена позиція ЄСПЛ також застосовується у практиці Верховним Судом, що, як приклад, відображено у постанові від 20.05.2019 (справа № 417/3668/17).
Згідно частин 1 та 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
В даному випадку, правомірність дій та рішень відповідачем доведено, в той час як позивачем не спростовано наявність встановлених перевіркою порушень, не доведено обґрунтованість заявлених позовних вимог, що має наслідком відмову в задоволенні позову.
Керуючись статтями 139, 241-246, 250, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України ,суд
В задоволенні позову Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування припису і постанови відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду в порядку та строки, передбачені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С.І. Озерянська