Справа № 460/27538/23
Суддя: О.В. Поліщук
Дата ухвалення: 2025-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

30 травня 2025 року м. Рівне №460/27538/23

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Поліщук О.В., за участю секретаря судового засідання Яцюк К.Р.; позивача: ОСОБА_1 , представника позивача: Карповича А.П., представника відповідача: Курганської О.В., представника третьої особи яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури, про визнання протиправними та скасування рішень,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернулась до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області (далі - відповідач, КДКА Рівненської області), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури (далі - третя особа, ВКДКА), у якому просить суд:

визнати протиправними, нечинними з дня прийняття та скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області від 30.08.2023 № Д/8-5 «Про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 », рішення від 25.10.2023 № Д/10-5 «Про зупинення права на заняття адвокатською діяльністю».

СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЙ УЧАСНИКІВ СПРАВИ.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначає, що ухвала Зарічного районного суду міста Суми від 17.05.2023 по справі № 592/881/21 та додані до неї матеріали не містять обґрунтування та доказів на підтвердження вчинення позивачем як адвокатом дисциплінарного проступку. Позивач акцентує увагу на тому, дисциплінарний орган, який виніс оскаржувані рішення щодо неї є неповноважним з листопада 2022 року. Звертає увагу на те, що вона не була обізнана та не отримувала жодних документів від відповідача про наявність скарги, про необхідність надати пояснення та про час проведення засідання, на якому розглядалася дисциплінарна скарга відносно неї на якому її було притягнуто до дисциплінарної відповідальності шляхом тимчасового зупинення права на заняття адвокатською діяльністю. Позивач зауважує, що розгляд справи № 592/881/21 здійснювався Зарічним районним судом міста Суми в закритому судовому засіданні, а тому копії матеріалів відповідної судової справи не могли бути наданні відповідачу разом з ухвалою суду від 17.05.2023 та, відповідно, не є належними доказами допущення позивачем дисциплінарного проступку. Разом з тим, відповідач провів перевірку поданої скарги (ухвали суду) поверхнево, прийняв до уваги неперевірені факти та докази. За позицією позивача, згідно з положеннями статті 33 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» скарга відносно неї мала бути розглянута дисциплінарним органом адвокатури за робочим місцем адвоката, яким в даному випадку є Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури м. Києва. При цьому, позивач зазначає, що рішення Ради адвокатів України «Про неповноважність та неправомочність Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва здійснювати свої функції» від 15.12.2021 № 128, «Організаційні питання визнання неповноважності звітно-виборної конференції адвокатів міста Києва на прийняття рішень від 07.11.2021 та відсутність юридичних фактів» від 28.01.2022 № 6, «Про наслідки звітно-виборної конференції адвокатів міста Києва від 07.11.2021 щодо обрання членів кваліфікаційної палати Кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва» від 15.12.2021 № 125, «Про наслідки звітно-виборної конференції адвокатів міста Києва від 07.11.2021 щодо обрання членів дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва» від 15.12.2021 № 126 не можуть слугувати підставою для припинення роботи кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва і, як наслідок, бути підставою для розгляду скарги відносно позивача кваліфікаційно - дисциплінарною комісією адвокатури іншого регіону. З наведених у позові підстав позивач вважає, що оскаржувані рішення є протиправними та такими, що підлягають скасуванню, з огляду на що, просить суд задовольнити позов у повному обсязі.

15.01.2024 через підсистему «Електронний суд» надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач заперечує щодо задоволення позовних вимог та зазначає, що 14.06.2023 до КДКА Рівненської області від ВКДКА надійшла ухвала Зарічного районного суду міста Суми від 17.05.2023 по справі № 592/881/21 на дії адвоката ОСОБА_1, після чого останній було направлено на її електронну адресу відповідне повідомлення та копія скарги з пропозицією надати пояснення, однак правом на надання пояснень позивач не скористалась. Надалі, 30.08.2023 винесено рішення № Д/8-5 про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1., яке було направлено позивачу на електронну адресу та на адресу робочого місця адвоката рекомендованим поштовим відправленням. На засідання 25.10.2023 позивач не з`явилася, про причини неявки не повідомила. Відтак, рішенням КДКА Рівненської області від 25.10.2023 адвоката ОСОБА_1 було притягнуто до дисциплінарної відповідальності, яке було направлено на електронну адресу та на адресу робочого місця адвоката рекомендованим поштовим відправленням. Відповідач наголошує, що позивач належним чином повідомлялася про всі стадії дисциплінарного провадження щодо неї. Також, відповідач стверджує про хибність доводів позивача щодо скерування ухвали Зарічного районного суду міста Суми від 17.05.2023 по справі № 592/881/21 на розгляд до КДКА Рівненської області з порушенням встановленої процедури, оскільки відповідне право надане Голові ВКДКА згідно з пунктами 2.3.17 та 2.3.18 пункту 2.3 Розділу ІІ Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури України, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 04-05.07.2014 № 78. Відповідач зазначає, що вирішення питання щодо виду стягнення, накладеного на позивача, є виключною компетенцією відповідача, а тому, приймаючи спірні рішення, відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України, відтак просить суд відмовити у задоволенні позову.

У порядку статті 165 КАС України третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача скористались правом на подання письмових пояснень щодо позову, у яких зазначає, що згідно з рішеннями Ради адвокатів України від 15.12.2021 № 128 та № 130, КДКА м. Києва вважається не сформованою у відповідності до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», у зв`язку з чим згідно з приписами пунктів 2.3.17 та 2.3.18 пункту 2.3 Розділу ІІ Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури України, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 04-05.07.2014 № 78 (із змінами) Голова ВКДКА має право направляти скарги щодо дисциплінарного проступку адвоката до КДКА іншого регіону. Також, третя особа звертає увагу на правову позицію Верховного Суду, висловлену в постанові від 17.10.2024 у справі № 260/10589/23, згідно з якою направлення дисциплінарної скарги відносно адвоката ОСОБА_1, робочим місцем якої згідно з Єдиним реєстром адвокатів України є місто Київ, до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури іншого регіону, не суперечить положенням частини третьої статті 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Враховуючи наведене, на думку третьої особи, відповідач приймаючи оскаржувані рішення діяв на підставі та у спосіб, що визначені статтею 19 Конституції України, а тому просить суд відмовити у задоволенні позову.

У судових засіданнях учасники справи підтримали доводи заяв по суті справи та надали пояснення аналогічні цим доводам.

ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ. ЗАЯВИ, КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ.

05.12.2023 через підсистему «Електронний суд» позовна заява надійшла до суду та її матеріалам присвоєно єдиний унікальний номер судової справи - 460/27538/23.

За наслідками автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду справи № 460/27538/23 призначено суддю Дорошенко Н.О.

Ухвалою суду від 01.01.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи. Цією ж ухвалою поновлено позивачу строк звернення до адміністративного суду з позовом.

Ухвалою суду від 12.07.2024 постановлено перейти із спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін до розгляду справи № 460/27538/23 за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі призначено на 29.07.2024.

15.07.2024 від ОСОБА_1 надійшла заява про відвід головуючої судді Дорошенко Н.О. від розгляду справи.

Ухвалою суду від 15.07.2024 заяву позивача про відвід судді визнано необґрунтованою, передано справу для вирішення питання про відвід судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу.

Ухвалою суду від 17.07.2024 у складі судді Махаринця Д.Є. заяву позивача про відвід судді Дорошенко Н.О. залишено без задоволення.

Ухвалою суду від 29.07.2024 прийнято до розгляду заяву позивача про зміну предмета позову та поновлено позивачу строк звернення до адміністративного суду з позовом про визнання протиправним та скасування рішення кваліфікаційно-дисциплінарної адвокатури Рівненської області від 25.10.2023 № Д/10-5 "Про зупинення права на заняття адвокатською діяльністю".

Ухвалою суду від 28.08.2024 залучено до участі в адміністративній справі № 460/27538/23 як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури.

Ухвалою суду від 06.09.2024 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

11.09.2024 від Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури надійшла заява про відвід судді Дорошенко Н.О. від розгляду справи.

Ухвалою суду від 12.09.2024 визнано заяву про відвід судді Дорошенко Н.О. необґрунтованою та передано справу для вирішення питання про відвід судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу.

Ухвалою суду від 13.09.2024 у складі судді Греська О.Р. заяву Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про відвід судді Дорошенко Н.О. залишено без задоволення.

29.10.2024 від ОСОБА_1 надійшла заява про відвід головуючої судді Дорошенко Н.О. від розгляду справи.

Ухвалою суду від 17.12.2024 заяву позивача про відвід судді визнано необґрунтованою та передано справу № 460/27538/23 для вирішення питання про відвід судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу.

Ухвалою суду від 18.12.2024 у складі судді Поліщук О.В. відмовлено у задоволенні заяви позивача про відвід головуючої судді Дорошенко Н.О. у справі № 460/27538/23.

27.12.2024 від представника позивача Карповича Андрія Петровича надійшла заява про відвід головуючої судді Дорошенко Н.О. від розгляду справи.

Ухвалою суду від 30.12.2024 у задоволенні заяви представника позивача про відвід судді Дорошенко Н.О. відмовлено. Цією ж ухвалою усну заяву позивача про відвід, подану в судовому засіданні 30.12.2024, задоволено частково. Відведено суддю Дорошенко Н.О. від розгляду адміністративної справи № 460/27538/23. Адміністративну справу № 460/27538/23 передано до відділу документального забезпечення (канцелярії) суду для визначення складу суду в порядку, встановленому частиною першою статті 31 КАС України.

Ухвалою суду від 06.01.2025 заяву судді Друзенко Н.В. про самовідвід у справі № 460/27538/23 задоволено. Адміністративну справу № 460/27538/23 передано до відділу документального забезпечення (канцелярії) суду для визначення складу суду в порядку, встановленому частиною першою статті 31 КАС України.

Ухвалою суду від 07.01.2025 заяву судді Недашківської К.М. про самовідвід у справі № 460/27538/23 задоволено. Адміністративну справу № 460/27538/23 передано до відділу документального забезпечення (канцелярії) суду для визначення складу суду в порядку, встановленому частиною першою статті 31 КАС України.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Рівненського окружного адміністративного суду від 07.01.2025 головуючою суддею по розгляду справи № 460/27538/23 визначено суддю Поліщук О.В.

Ухвалою суду від 08.01.2025 адміністративну справу № 460/27538/23 прийнято до провадження судді Поліщук О.В. та ухвалено продовжити її розгляд за правилами загального позовного провадження зі стадії розгляду справи по суті; призначено адміністративну справу № 460/27538/23 до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні 06.02.2025.

16.01.2025 від представника Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області надійшла заява про відвід головуючої судді Поліщук О.В. від розгляду адміністративної справи № 460/27538/23.

Ухвалою суду від 17.01.2025 визнано заяву представника Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області, про відвід головуючої судді Поліщук О.В. необґрунтованою та передано справу № 460/27538/23 для вирішення питання про відвід судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу і підлягає визначенню у порядку, встановленому частиною першою статті 31 КАС України.

Ухвалою суду від 17.01.2025 у складі судді Дуляницької С.М. у задоволенні заяви про відвід судді Поліщук О.В. у адміністративній справі № 460/27538/23 відмовлено.

Ухвалою суду від 06.02.2025 клопотання позивача про поновлення процесуального строку для подання доказів в адміністративній справі № 460/27538/23 задоволено. Визнано поважними причини пропуску позивачем строку для подання доказів та поновлено такий строк. Прийнято до розгляду докази, долучені позивачем до клопотання за вх. № 6052/25 від 03.02.2025 та приєднано їх до матеріалів справи № 460/27538/23.

Ухвалою суду від 06.02.2025, занесеною до протоколу судового засідання, у судовому засіданні оголошено перерву до 07.02.2025.

07.02.2025 від представника Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області надійшла заява про відвід головуючої судді Поліщук О.В. від розгляду адміністративної справи № 460/27538/23.

Ухвалою суду від 07.02.2025 у задоволенні заяви представника Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області про відвід судді Поліщук О.В. від розгляду адміністративної справи № 460/27538/23 відмовлено.

Ухвалою суду від 07.02.2025, занесеною до протоколу судового засідання, у судовому засіданні оголошено перерву до 24.02.2025.

Ухвалою суду від 24.02.2025 постановлено проводити подальший розгляд справи № 460/27538/23 у закритому судовому засіданні в частині дослідження доказів, що стосуються матеріалів дисциплінарного провадження відносно адвоката ОСОБА_1, в числі якого містяться копії матеріалів кримінального провадження № 10001155 (справа № 592/881/21). У судовому засіданні оголошено перерву до 11.03.2025.

Ухвалою суду від 11.03.2025, занесеною до протоколу судового засідання, у судовому засіданні оголошено перерву до 27.03.2025.

27.03.2025 справу знято з розгляду у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді у період з 27.03.2025 по 28.03.2025.. Справу призначено до розгляду на 11.04.2025.

Ухвалою суду від 11.04.2025, занесеною до протоколу судового засідання, у судовому засіданні оголошено перерву до 18.04.2025.

Ухвалою суду від 18.04.2025, занесеною до протоколу судового засідання, у судовому засіданні оголошено перерву до 09.05.2025.

Ухвалою суду від 09.05.2025, занесеною до протоколу судового засідання, у судовому засіданні оголошено перерву до 23.05.2025.

23.05.2025 у судовому засіданні, на підставі статті 227 КАС України, після судових дебатів, суд перейшов до стадії ухвалення судового рішення та відклав його ухвалення та проголошення до 30.05.2025.

ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ ТА ЗМІСТ ПРАВОВІДНОСИН.

Розглянувши матеріали, повно та всебічно з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, надавши оцінку всім аргументам учасників справи, судом встановлено наступне.

06.06.2023 на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва (далі - КДКА м. Києва), надійшла ухвала Зарічного районного суду м. Суми від 17.05.2023 по справі № 592/881/21 про порушення питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_1 .

Того ж дня, 06.06.2023 т.в.о. керівника юридичної особи КДКА м. Києва надіслав голові Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (ВКДКА) лист за № 02/122-3/57-23, в якому зазначив про отримання ухвали Зарічного районного суду м. Суми від 17.05.2023 по справі № 592/881/21. Також у листі зазначено, що на виконання рішення Ради адвокатів України від 15.12.2021 № 130 «Про передачу справ Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури для подальшого розподілу» копія ухвали щодо адвоката ОСОБА_1 передається до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури для подальшого скерування та розгляду Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури іншого регіону відповідно до вимог чинного законодавства.

09.06.2023 листом за № 878 голова Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури надіслав голові Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області ухвалу Зарічного районного суду м. Суми від 17.05.2023 по справі № 592/881/21 про порушення питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_1 . На обґрунтування підстав скерування скарги у листі зазначено таке:

згідно з частиною третьою статті 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеного в Єдиному реєстрі адвокатів України;

за даними Єдиного реєстру адвокатів України робоче місце адвоката ОСОБА_1 знаходиться за адресою: 01054, м. Київ, Шевченківський р-н, вул. Ярославів Вал 13/2, літ. Б;

згідно з рішенням Ради адвокатів України від 15.12.2021 № 128 Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури міста Києва вважається не сформованою відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що є наслідком відсутності кворуму в кваліфікаційній і дисциплінарній палаті Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва для прийняття рішень та здійснення повноважень, визначених статтею 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»;

відповідно до рішення Ради адвокатів України від 15.12.2021 № 130 вирішено передати заяви, які стосуються допуску до складання кваліфікаційного іспиту (кваліфікаційні справи) та заяви (скарги) щодо поведінки адвокатів, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності (дисциплінарних справ (проваджень)) у ВКДКА для подальшого їх скерування на розгляд до КДКА іншого регіону.

згідно з пунктами 2.3.17 та 2.3.18 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України № 78 від 04-05.07.2014 року (з наступними змінами), Голова Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури скеровує: заяву (скаргу) про дисциплінарний проступок адвоката до КДКА іншого регіону у разі задоволення відводу (самовідводу) більшості членів дисциплінарної палати КДКА, що має розглядати скаргу; матеріали кваліфікаційної справи до КДКА іншого регіону у разі задоволення відводу члена (членів) кваліфікаційної палати КДКА та за відсутності кворуму, скеровує для розгляду до КДКА скарги, що надійшли стосовно осіб, визначених статтею 66 Правил адвокатської етики, а також у разі, якщо регіональна КДКА не сформована, або у разі відсутності за будь-яких причин кворуму на засіданнях КДКА (палати) регіону.

Вказаний вище лист голови Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури отриманий відповідачем 14.06.2023 та зареєстрований за вх. № 186.

Листом КДКА Рівненської області від 21.06.2023 за вихідним № 118, ухвалу Зарічного районного суду міста Суми від 17.05.2023 по справі № 592/881/21, було повернуто до Зарічного районного суду міста Суми, з підстав її невідповідності вимогам пункту 4 статті 14 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 № 120 (із змінами).

24.07.2023 за вхідним № 258 КДКА Рівненської області зареєстровано супровідний лист Зарічного районного суду міста Суми від 14.07.2023 за вихідним № 592/881/21, до якого було долучено копії ухвали Зарічного районного суду міста Суми від 17.05.2023 по справі № 592/881/21 та матеріали справи, два оптичних диски із записами судових засідань на підтвердження викладених у скарзі обставин щодо дій адвоката ОСОБА_1

26.07.2023 головою дисциплінарної палати КДКА Рівненської області Курганською О.В. було видано доручення за вихідним № 158 члену дисциплінарної палати Голубу В.А. на проведення перевірки за ухвалою Зарічного районного суду міста Суми від 17.05.2023 по справі № 592/881/21.

27.07.2023 рекомендованим листом зі штрихкодовим ідентифікатором 672, адвокату ОСОБА_1 направлено повідомлення від 27.07.2023 № 159 про проведення перевірки відомостей, викладених в ухвалі Зарічного районного суду міста Суми від 17.05.2023 по справі № 592/881/21, до якого долучено копії відповідної ухвали суду, всіх доданих до неї документів на 202 арк. та 2 оптичних диска. У повідомленні зазначено, що перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката проводить член палати Голуб В.А . Також, вказано, що питання про порушення або відмову у порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката буде розглянуто на засіданні дисциплінарної палати КДКА Рівненської області 30.08.2023 о 12 год 00 хв за адресою: м. Рівне, вул. Директорії, 3, оф. 1. Крім того, у повідомленні роз`яснено, що адвокат, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, має право надати письмове пояснення по суті порушених питань шляхом його надіслання на поштову адресу КДКА Рівненської області або на електронну пошту КДКА Рівненської області із застосуванням електронного цифрового підпису у строк до 20.08.2023.

До вказаного повідомлення додано фіскальний чек відділення поштового зв`язку, в якому зазначено: «672; Лист рекомен.; Кому: ОСОБА_1 ». Згідно з наявною у справі роздруківкою трекінгу потового відправлення з офіційного веб-сайту АТ «Укрпошта» в мережі Інтернет, поштове відправлення зі штрихкодовим ідентифікатором 672 вручене адресату 04.09.2023.

Листом від 28.07.2023 за № 161 відповідач звернувся до Ради адвокатів міста Києва та просив надати витяг з Єдиного реєстру адвокатів України адвоката ОСОБА_1

Листом від 07.08.2023 за № 1413/0/2-23 Національна асоціація адвокатів України скерувала до відповідача витяг з Єдиного реєстру адвокатів України адвоката ОСОБА_1 Згідно з вказаним Витягом, адреса робочого місця адвоката ОСОБА_1: 03194, м. Київ, Святошинський р-н, б-р Кольцова, буд. 14, літ. Д; засоби зв`язку: ІНФОРМАЦІЯ_1

Листом від 06.09.2023 голова КДКА Рівненської області звернувся до ВКДКА із запитом № 319 щодо надання інформації про наявність чи відсутність рішень дисциплінарних органів адвокатури про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1 .

Листом від 08.09.2023 за № 1543 ВКДКА скерувала до КДКА Рівненської області копії рішень Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Донецької області від 12.06.2023 № 39 та Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області від 19.07.2022 про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

29.08.2023 членом Дисциплінарної палати КДКА Рівненської області Голубом В.А. складено довідку про результати перевірки відомостей, викладених в ухвалі Зарічного районного суду м. Суми про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_1 . У вказаній довідці констатовано, що інформація, викладена в ухвалі Зарічного районного суду міста Суми від 17.05.2023 по справі № 592/881/21 містить ознаки дисциплінарного проступку адвоката, передбаченого п.п. 3, 5 ч. 2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» (порушення Правил адвокатської етики, невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків ), і є достатньо обґрунтованою для порушення дисциплінарної справи відносно адвоката.

30.08.2023 Дисциплінарною палатою КДКА Рівненської області у складі: голови палати Курганської Олени Вікторівни , секретаря засідання: Голуба Валентина Анатолійовича, членів палати: Затинного Сергія Сергійовича, Іванюка Ігоря Васильовича, Лукомського Олександра В`ячеславовича, Сулковського Богдана Павловича, прийнято рішення № Д/8-5 про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 за ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 17.05.2023 по справі № 592/881/21. Розгляд дисциплінарної справи, як слідує зі змісту рішення, призначено на 12 год 00 хв 27.09.2023.

Листом від 11.09.2023 за № 223 КДКА Рівненської області скерувала адвокату ОСОБА_1 копію рішення Дисциплінарної палати КДКА Рівненської області від 30.08.2023 № Д/8-5, довідку члена Дисциплінарної палати КДКА Рівненської області Голуба В.А. за ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 17.05.2023 у справі № 592/881/21, а також копію відповідної ухвали суду з доданими до неї документами (матеріалами). У листі запропоновано ОСОБА_1 до початку розгляду дисциплінарної справи надати характеристику щодо себе та пояснення по суті ухвали (скарги). Вказаний лист був направлений ОСОБА_1 13.09.2023 в паперовій формі засобами поштового зв`язку на адресу робочого місця адвоката - б-р Кольцова, буд. 14, літ. Д, оф. 610, Святошинський р-н, м. Київ, 03194, та в електронній формі на електронну поштову скриньку за адресою « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

26.09.2023 засобами електронної пошти позивач надіслав відповідачу запит про надання інформації, а саме про наявність/відсутність у провадженні КДКА Рівненської області дисциплінарного провадження відносно адвоката ОСОБА_1 та надання копій матеріалів відповідних скарг з додатками (у разі наявності). В цьому ж запиті адвокат ОСОБА_5 вказала, що вона з 26.09.2023 перебуває на медичному лікуванні, на підтвердження чого до запиту долучено довідку від 26.09.2023 № 615/23, видану ТОВ «Клініка імені Гальченко В.В.». Вказаний запит отриманий КДКА Рівненської області 27.09.2023 та зареєстрований за вх. № 331.

27.09.2023 дисциплінарна палата КДКА Рівненської області вирішила відкласти розгляд ухвали Зарічного районного суду міста Суми від 17.05.2023 по справі № 592/881/21 на дії адвоката ОСОБА_1 на наступне засідання дисциплінарної палати, яке відбудеться 25.10.2023 о 15 год 00 хв.

За наслідками розгляду запиту позивача від 26.09.2023, відповідач листом від 28.09.2023 за № 249 надав позивачу інформацію про наявність у провадженні КДКА Рівненської області та хід дисциплінарного провадження відносно адвоката ОСОБА_1 , порушеного за наслідками надходження ухвали Зарічного районного суду м. Суми від 17.05.2023 по справі № 592/881/21. Вказаний лист був направлений ОСОБА_1 02.10.2023 в паперовій формі засобами поштового зв`язку на адресу робочого місця адвоката - б-р Кольцова, буд. 14, літ. Д, оф. 610, Святошинський р-н, м. Київ, 03194, та в електронній формі на електронну поштову скриньку за адресою « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

25.10.2023 засобами електронної пошти до КДКА Рівненської області від ОСОБА_1 надійшли письмові пояснення, у яких позивач вказала, що у разі наявності відносно адвоката ОСОБА_1 дисциплінарних проваджень, врахувати відсутність у КДКА повноважень на розгляд дисциплінарної справи щодо адвоката ОСОБА_1 , зокрема, просила витребувати копії документів із матеріалів судової справи № 592/881/21, вказала про порушення порядку виклику її в судові засідання, зазначила, що нею подана заява про вчинення членами КДКА Рівненської області злочину через неправомірне та незаконне продовження зайняття посад в КДКА Рівненської області та заявила відвід усьому складу КДКА, який здійснює розгляд дисциплінарної справи щодо адвоката ОСОБА_1

25.10.2023, згідно з витягом № 10/69 засідання дисциплінарної палати КДКА Рівненської області від 25.10.2023, дисциплінарною палатою розглянуто заявлений відвід членам дисциплінарної палати КДКА Рівненської області та у задоволенні заяви про відвід відмовлено. Також вказаним витягом підтверджується, що ОСОБА_1 була відсутня на засіданні дисциплінарної палати КДКА Рівненської області 25.10.2023.

25.10.2023 дисциплінарною палатою КДКА Рівненської області прийнято рішення № Д/10-5, яким: притягнуто адвоката ОСОБА_1 за ухвалою Зарічного районного суду від 17.05.2023 по справі № 592/881/21 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку - порушення Правил адвокатської етики, порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом (п.п. 3, 7 ч.2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»); накладено на адвоката ОСОБА_1 за ухвалою Зарічного районного суду від 17.05.2023 по справі № 592/881/21 дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на шість місяців з 25.10.2023 по 24.04.2024 на підставі п.п. 3, 5 ч.2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Не погоджуючись з рішеннями КДКА Рівненської області № Д/8-5 від 30.08.2023, № Д/10-5 від 25.10.2023 та вважаючи їх протиправним, позивач звернулась до суду з адміністративним позовом.

ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН ТА ВИСНОВКИ СУДУ.

Згідно із частиною другою статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 № 5076-VI (далі - Закон № 5076-VI).

За змістом пунктів 1 та 2 частини першої статті 1 Закону № 5076-VI, адвокат - фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом; адвокатська діяльність - незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону № 5076-VI, адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.

Пунктом 1 частини першої статті 21 Закону № 5076-VI визначено, що під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний, зокрема, дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики.

Питання дисциплінарної відповідальності адвоката регламентує Розділ VI Закону № 5076-VI.

Так, відповідно до статті 33 Закону № 5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Згідно з частинами першою, другою статті 34 Закону № 5076-VI, підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки (частина перша статті 36 Закону № 5076-VI).

Стадіями дисциплінарного провадження відповідно до статті 37 Закону № 5076-VI є: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Приписами статті 38 Закону № 5076-VI визначено, що заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Згідно з частиною першою статті 39 Закону № 5076-VI, за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Відповідно до частини другої цієї статті рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду (частина третя статті 39 цього Закону).

Відповідно до частини першої статті 40 Закону № 5076-VI, дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.

Частиною другою цієї ж статті передбачено, що розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.

З метою офіційного тлумачення відповідності поведінки адвокатів вимогам законодавства України про адвокатуру та адвокатську діяльність та етичним стандартам, а також регламентації дисциплінарного провадження стосовно адвокатів було прийнято Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затверджене рішенням Ради адвокатів України від 30 серпня 2014 року № 120 (далі - Положення № 120; у редакції рішення Ради адвокатів України від 25 березня 2022 року № 34).

Пунктом 8 Положення № 120 установлено, що дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Пунктами 24-26 Положення № 120 передбачено, що голова дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше трьох днів з дня надходження заяви (скарги) на дії адвоката, доручає одному із членів дисциплінарної палати провести перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі).

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та за результатами перевірки складає довідку, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, з урахуванням, зокрема тактики, методів і прийомів адвокатської діяльності, наслідків для клієнта тощо, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводить перевірку, протягом трьох днів з дати отримання ним доручення голови палати, звертається до адвоката з повідомленням про проведення щодо нього перевірки для отримання письмового пояснення адвоката по суті порушених питань із зазначенням строку його надання. До повідомлення додається копія заяви (скарги) та копії всіх документів, приєднаних до неї. Належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України, або надіслання листа на адресу електронної пошти адвоката, зазначену в Єдиному реєстрі адвокатів України. Адвокат, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представник мають право ознайомлюватися з матеріалами дисциплінарного провадження та виготовляти копії документів цього провадження із застосуванням власних технічних засобів, за виключенням копій документів, що містять інформацію, яка є предметом адвокатської таємниці. У разі ненадання адвокатом пояснення по суті порушених питань на запит члена дисциплінарної палати, який проводить перевірку, в межах визначеного строку, справа розглядається за наявними в ній матеріалами.

Відповідно до пункту 33 Положення № 120, рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається засобами поштового зв`язку або електронною поштою, або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Пунктами 43, 44 Положення № 120 визначено, що розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення осіб, яким відомі будь-які відомості, що мають значення для дисциплінарної справи.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, повідомляються про проведення засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше як за п`ять днів до дня його проведення, та мають право брати участь у засіданні, надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

Належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України, або надіслання листа на адресу електронної пошти адвоката, зазначену в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Також, статтею 66 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року від 09.06.2017 (зі змінами, затвердженими З`їздом адвокатів України 2019 року від 15.02.2019) визначено, що за порушення Правил адвокатської етики до адвоката можуть бути застосовані заходи дисциплінарної відповідальності в порядку, передбаченому чинним законодавством про адвокатуру та адвокатську діяльність, а також рішеннями З`їзду, актами Ради адвокатів України, Національної асоціації адвокатів України.

У разі звернення із скаргами щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності за порушення Правил адвокатської етики адвокатів, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, чи якщо скаржниками стосовно порушення цих Правил виступають адвокати, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, з метою забезпечення неупередженості та об`єктивності при розгляді зазначених скарг Голова Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури забезпечує перерозподіл та направлення таких заяв (скарг) для розгляду до КДКА іншого регіону, ніж регіон, в якому зазначений адвокат входить до органів адвокатського самоврядування.

З огляду на наведені норми законодавства, надаючи оцінку аргументам позивача про те, що вона не була належним чином повідомлена про наявність скарги, про необхідність надати пояснення та про час проведення засідання, на якому розглядалася скарга відносно неї та на якому її було притягнуто до дисциплінарної відповідальності, суд зазначає наступне.

Як встановлено судом, повідомлення КДКА Рівненської області від 27.07.2023 № 159 про проведення перевірки відомостей, викладених в ухвалі Зарічного районного суду міста Суми від 17.05.2023 по справі № 592/881/21, до якого було долучено копії відповідної ухвали суду, всіх доданих до неї документів на 202 арк. та 2 оптичних диска, направлено адвокату ОСОБА_1 27.07.2023 рекомендованим листом зі штрихкодовим ідентифікатором 672. Відповідно до наявної у справі роздруківки трекінгу потового відправлення з офіційного веб-сайту АТ «Укрпошта» в мережі Інтернет, поштове відправлення зі штрихкодовим ідентифікатором 672 вручене адресату 04.09.2023.

Судом також встановлено, що листом від 11.09.2023 за № 223 КДКА Рівненської області скерувала адвокату ОСОБА_1 копію оскаржуваного рішення Дисциплінарної палати КДКА Рівненської області від 30.08.2023 № Д/8-5, довідку члена Дисциплінарної палати КДКА Рівненської області Голуба В.А. за ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 17.05.2023 у справі № 592/881/21, копію відповідної ухвали суду з доданими до неї документами (матеріалами). Вказаний лист був направлений ОСОБА_1 13.09.2023 в паперовій формі засобами поштового зв`язку на адресу робочого місця адвоката - б-р Кольцова, буд. 14, літ. Д, оф. 610, Святошинський р-н, м. Київ, 03194, та в електронній формі на електронну поштову скриньку за адресою « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

Крім того, за наслідками розгляду запиту позивача від 26.09.2023, відповідач листом від 28.09.2023 за № 249 надав позивачу інформацію про наявність та хід дисциплінарного провадження відносно адвоката ОСОБА_1 , порушеного за наслідками надходження ухвали Зарічного районного суду м. Суми від 17.05.2023, в тому числі про відкладення розгляду питань дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1 на 15:00 год 25.10.2023. Вказаний лист був направлений ОСОБА_1 02.10.2023 в паперовій формі засобами поштового зв`язку на адресу робочого місця адвоката - б-р Кольцова, буд. 14, літ. Д, оф. 610, Святошинський р-н, м. Київ, 03194, та в електронній формі на електронну поштову скриньку за адресою « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

Приймаючи до уваги цей факт, суд констатує, що повідомлення про проведення перевірки відомостей, викладених в ухвалі Зарічного районного суду міста Суми від 17.05.2023 по справі № 592/881/21, копії відповідної ухвали суду з доданими до неї документами (матеріалами), довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки, рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду, відкладення розгляду дисциплінарної справи надсилалися КДКА Рівненської області засобами поштового зв`язку та/або електронного зв`язку на адреси робочого місця та електронної пошти адвоката ОСОБА_1, вказані у Єдиному реєстрі адвокатів України.

Відтак, враховуючи приписи статті 44 Положення № 120, не переконливими є доводи позивача з приводу того, що адвокат ОСОБА_1 не була належним чином повідомлена про наявність та хід відповідного дисциплінарного провадження, оскільки судом під час розгляду справи встановлено протилежне.

Разом з тим, аналізуючи вищенаведені норми Закону № 5076-VI та Положення № 120, які по суті дублюються, а в частині, не врегульованій Законом № 5076-VI, конкретизуються Положенням № 120, суд дійшов висновку про те, що відповідачем при винесенні оскаржуваних рішень порушено встановлену законом та підзаконними актами процедуру притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності, з огляду на наступне.

Так, наведені вище положення частини третьої статті 33 Закону № 5076-VI в імперативному порядку визначають, що дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Дана норма закону є чіткою, зрозумілою, не може бути розтлумачена розширено чи неоднозначно і позивач мав легітимні очікування та певні сподівання на застосування цієї норми.

Суд зауважує, що робочим місцем позивача, зазначеним в Єдиному реєстрі адвокатів України, є м. Київ.

У свою чергу, відповідач та третя особа, покликаючись на положення підпунктів 2.3.17 та 2.3.18 пункту 2.3 Розділу ІІ Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури України, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 04-05.07.2014 № 78, стверджують, що ВКДКА діяла правомірно, надсилаючи для розгляду ухвалу Зарічного районного суду м. Суми від 17.05.2023 по справі № 592/881/21 на дії адвоката ОСОБА_1 до КДКА Рівненської області. В обґрунтування таких доводів відповідач та третя особа звертають увагу суду на постанову Верховного Суду від 17.10.2024 у справі № 260/10589/23, яка є релевантною до спірних правовідносин та у якій колегією суддів касаційної інстанції сформовано відповідні висновки щодо комплексного застосування положень частини третьої статті 33 Закону № 5076-VI та підпункту 2.3.18 пункту 2.3 Розділу ІІ Регламенту ВКДКА.

Суд не заперечує з приводу таких тверджень учасників справи, оскільки відповідно до приписів частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Однак, врахувавши відповідні висновки Верховного суду, суд не позбавлений можливості ухвалити інше рішення, детально пояснивши мотиви його прийняття, з огляду на що суд, при вирішенні цього публічно-правового спору керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини (частина друга статті 6 КАС України).

При цьому суд наголошує, що принцип верховенства права підпорядковує державу інтересам людини, а не навпаки. Коли учасником правовідносин виступає держава, остання у суперечці щодо права з будь-якою особою, має поступитися на користь опонента, оскільки вона сама створила ситуацію правової невизначеності і порушила в такий спосіб принцип верховенства права.

Отже, у цій справі суд має надати оцінку на предмет законності оскаржуваних рішень, оцінивши їх через призму верховенства права та критеріїв законності рішення суб`єкта владних повноважень, які наведені в частині 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, за приписами статті 7 КАС України суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією та законами України.

У разі невідповідності правового акта Конституції України, закону України, міжнародному договору, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, або іншому правовому акту суд застосовує правовий акт, який має вищу юридичну силу, або положення відповідного міжнародного договору України.

Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», який набрав чинності з 11 вересня 1997 року, Україна як член Ради Європи ратифікувала Конвенцію, взявши на себе зобов`язання поважати права людини. Цим законом Україна повністю визнала на своїй території дію статті 46 Конвенції щодо визнання обов`язковою і без укладення спеціальної угоди юрисдикцію ЄСПЛ в усіх питаннях, що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.

Відповідно до статей 1 та 17 Закону України від 23 лютого 2006 року № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції та протоколів до неї, а також практику ЄСПЛ та Європейської комісії з прав людини.

Як вже зазначав суд, за змістом підпунктів 2.3.17 та 2.3.18 пункту 2.3 Розділу ІІ Регламенту ВКДКА передбачено, що голова ВКДКА, скеровує: заяву (скаргу) про дисциплінарний проступок адвоката до КДКА іншого регіону у разі задоволення відводу (самовідводу) більшості членів дисциплінарної палати КДКА, що має розглядати скаргу; матеріали кваліфікаційної справи до КДКА іншого регіону у разі задоволення відводу члена (членів) кваліфікаційної палати КДКА та за відсутності кворуму.

Скеровує для розгляду до КДКА іншого регіону скарги, що надійшли стосовно осіб, визначених статтею 66 Правил адвокатської етики, а також у разі, якщо регіональна КДКА не сформована, або у разі відсутності за будь-яких причин кворуму на засіданнях КДКА (палати) регіону.

Суд, здійснивши аналіз вказаних положень Регламенту ВКДКА дійшов висновку, що вони прямо суперечать імперативним положенням частини третьої статті 33 Закону № 5076-VI, яка не допускає будь-якої зміни підвідомчості розгляду скарг про дисциплінарний проступок адвоката.

Тому, виходячи із положень частини третьої статті 7 КАС України, підстави для застосування вказаних положень Регламенту ВКДКА всупереч чітким приписам, що містяться в частині третій статті 33 Закону № 5076-VI у справі, що розглядається, відсутні.

На переконання суду, ступінь свободи інтерпретації закону має мати певні рамки. Те, що не охоплено законом - законом не охоплено. Будь-яке «домислення» за законодавця (тобто, видавання певної думки, тези, яку насправді законодавець на увазі не мав) - не може бути втілене в судовий прецедент й бути джерелом судової практики, оскільки підміна судом законодавця посягає на поділ влади. У разі, коли під час правозастосування закон тлумачиться розширено, необхідно провести чітке і ясне розмежування, установити межі між тим, що саме запровадив законодавець, і тим, що останній мав на увазі й бажав донести до широкого кола осіб на переконання суб`єкта правозастосування (хибне тлумачення, орієнтоване на пошук того, що законодавець міг задумати, замість того, що законодавець об`єктивно впровадив).

Варто зауважити, що при правотлумаченні необхідно чітко дотримуватися балансу між істинним змістом норми та її текстуальним викладенням, у жодному разі не допускаючи при цьому свавільної добудови норми через "судову правотворчість".

У даному випадку норма закону, що викликала неоднозначне розуміння в учасників справи, має чітку логічно-правову конструкцію, і, на переконання суду, має бути інтерпретована буквально, без добудови її фактичного, дослівного змісту.

В аспекті застосування частини третьої статті 33 Закону № 5076-VI слід керуватися вимогами позитивного принципу правового регулювання - «дозволено робити тільки те, що прямо передбачено законом». Даний принцип знайшов своє відображення в тому числі й в рамках частини другої статті 19 Конституції України, де зазначається, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У свою чергу, розширювальне тлумачення приписів частини третьої статті 33 Закону № 5076-VI стосовно встановлення додаткових умов (правил) визначення (зміни) підвідомчості розгляду скарг про дисциплінарний проступок адвоката, слід розглядати як прояв негативної дискреції суб`єкта владних повноважень, яким є відповідач.

Суд повторює, що відповідно до частини третьої статті 33 Закону № 5076-VI, дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Структура вказаної норми права сформована законодавцем таким чином, що вона не містить жодного застереження (виключення, винятку) щодо можливості розгляду дисциплінарного провадження стосовно адвоката іншою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури, відмінною від тієї, що знаходиться за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Відтак, суд приходить до висновку про те, що положення підпунктів 2.3.17 та 2.3.18 пункту 2.3 Розділу ІІ Регламенту ВКДКА жодним чином не конкретизують умови та порядок застосування чинних приписів частини третьої статті 33 Закону № 5076-VI, а навпаки суперечать їм.

Верховний Суд неодноразово наголошував, що суди не повинні застосовувати положення нормативно-правових актів, які не відповідають Конституції та законам України, незалежно від того, чи оскаржувались такі акти в судовому порядку та чи є вони чинними на момент розгляду справи, тобто згідно з правовою позицією Верховного Суду такі правові акти (як закони, так і підзаконні акти) не можуть застосовуватися навіть у випадках, коли вони є чинними (постанови від 12.03.2019 у справі № 913/204/18, від 10.03.2020 у справі № 160/1088/19).

Суд також акцентує увагу на тому, що фактична неспроможність на протязі тривалого часу сформувати відповідний орган для здійснення дисциплінарного провадження відповідно до вимог Закону № 5076-VI не має бути підставою для нівелювання та знецінення відповідних законодавчих положень, наслідком яких є тривале порушення прямих вказівок закону.

У контексті наведеного судом враховано, що у справі "Рисовський проти України", (заява № 29979/04), прийнятому 20.10.2011 (набуло статусу остаточного 20.01.2012), Суд констатував, що державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб, у разі, коли йдеться про питання загального інтересу. На державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість. Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам. Потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу. Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися коштом осіб, яких вони стосуються.

Статтею 8 Конституції України та наведеною вище статтею 6 КАС України визначено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Європейська Комісія за демократію через право (Венеціанська Комісія) у Доповіді щодо верховенства права, зокрема, зазначила, що у контексті принципу верховенства права закон, яким надаються дискреційні повноваження певному державному органові, повинен вказати чітко і зрозуміло на обсяг такої дискреції. Не відповідатиме верховенству права, якщо надана законом виконавчій владі дискреція матиме характер необмеженої влади. Отже, закон повинен вказати на обсяг будь-якої такої дискреції та на спосіб її здійснення із достатньою чіткістю, аби особа мала змогу відповідним чином захистити себе від свавільних дій.

У рішенні ЄСПЛ "Олександр Волков проти України" (заява № 21722/11) Суд констатував, що навряд чи можна розробити норми, які у деталях передбачали б усі види поведінки. Отже, державні органи мають формулювати подібні норми більш загально (див. рішення від 19 грудня 1994 року у справі Vereinigung demokratischer Sqldaten Osterreichs та "Губі проти Австрії", п. 31, Series A №302). Вислів "згідно із законом" вимагає, по-перше, щоб оскаржуваний захід мав певне підґрунтя у національному законодавстві, він також стосується якості закону, про який йдеться, вимагаючи, щоб він був доступний для зацікавленої особи, яка, окрім того, повинна мати можливості передбачити наслідки його дії щодо себе, та відповідав принципові верховенства права (див. серед інших джерел рішення від 25 березня 1998 року у справі "Копп проти Швейцарії" (Корр v. Switzerland), п.55, Reports of Judjments and Decisions 1998-II).

Крім того, у своїх рішеннях Конституційний Суд України постійно наголошує на тому, що ключовим у питанні розуміння гарантованого статтею 8 Конституції України принципу верховенства права є принцип юридичної (правової) визначеності, який вимагає чіткості, зрозумілості й однозначності норм права, зокрема їх передбачуваності (прогнозованості) та стабільності (абзац шостий підпункту 2.1 пункту 2 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 20 грудня 2017 року №2-р/2017).

Складовими принципу верховенства права є, зокрема, правова передбачуваність та правова визначеність, які необхідні для того, щоб учасники відповідних правовідносин мали можливість завбачати наслідки своїх дій і бути впевненими у своїх законних очікуваннях, що набуте ними на підставі чинного законодавства право, його зміст та обсяг буде ними реалізовано (абзац третій пункту 4 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 11 жовтня 2005 року №8-рп/2005).

Орган влади, використовуючи дискреційні повноваження, зобов`язаний повно і правильно оцінювати обставини, наявні у справі факти та правильно застосовувати до встановлених фактів чинні правові норми, не допускаючи при цьому зловживання владою у процесі прийняття відповідного рішення, в основі якого мають бути закладені конкретно визначені публічні інтереси. А завданням суду є належний та ефективний контроль відповідності таких дій закону й принципам права задля забезпечення дотримання таким органом прав особи, що звернулася за захистом, на кожній стадії такого провадження та за його наслідками.

Таким чином, необмежена дискреція адміністративного органу у будь-якому випадку є порушенням конституційного принципу верховенства права, адже кожен орган державної влади має враховувати та, більш того, практично застосовувати усі складові цього принципу.

Повертаючись до обставини цієї справи суд приходить до висновку, що всупереч частині третій статті 33 Закону № 5076-VI підзаконним актом (Регламентом ВКДКА) голові ВКДКА надані повноваження щодо суб`єктивного вибору дисциплінарного органу, який буде розглядати ту чи іншу дисциплінарну скаргу на адвоката, що поза всяким сумнівом свідчить про недотримання в даному випадку таких складових принципу верховенства права як правова (юридична) визначеність, достатня чіткість та передбачуваність правових норм.

Підсумовуючи наведене, є слушними доводи позивача про порушення ВКДКА частини третьої статті 33 Закону № 5076-VI при скеруванні скарги (ухвали суду) на дії адвоката ОСОБА_1 до КДКА Рівненської області та, відповідно, здійснення дисциплінарного провадження неналежним дисциплінарним органом.

За частинами першою, другою, третьою статті 2 Закону № 5076-VI адвокатурою України визнається недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом. Адвокатуру України складають всі адвокати України, які мають право здійснювати адвокатську діяльність. З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

Згідно зі статтею 3, частиною першою статті 4 Закону № 5076-VI правовою основою діяльності адвокатури України є Конституція України, Закон № 5076-VI, інші законодавчі акти України. Адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.

За частиною першою статті 43 та пунктами 1, 2, 3, 6, 7 частини першої статті 44 Закону № 5076-VI адвокатське самоврядування ґрунтується на принципах виборності, гласності, обов`язковості для виконання адвокатами рішень органів адвокатського самоврядування, підзвітності, заборони втручання органів адвокатського самоврядування у професійну діяльність адвоката.

Завданнями адвокатського самоврядування є: забезпечення незалежності адвокатів, захист від втручання у здійснення адвокатської діяльності; підтримання високого професійного рівня адвокатів; утворення та забезпечення діяльності кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури; забезпечення ведення Єдиного реєстру адвокатів України; участь у формуванні Вищої ради правосуддя у порядку, визначеному законом.

Згідно з частиною другою статті 46 Закону № 5076-VI адвокатське самоврядування здійснюється через діяльність конференцій адвокатів регіону (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), рад адвокатів регіону (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, ревізійних комісій адвокатів регіонів (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), Вищої ревізійної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України.

У статті 50 Закону № 5076-VI визначені порядок формування, повноваження та правила діяльності кваліфікаційно-дисциплінарні комісії адвокатури.

Оскільки публічна влада в Україні представлена розгалуженою системою суб`єктів владних повноважень (суб`єктів публічних відносин), або суб`єктів адміністрування, які різняться організаційно-правовою формою, обсягом повноважень та метою діяльності, які у розумінні КАС України можуть залучатися до адміністративного процесу як відповідач, відповідна вимога здійснення справедливої процедури органами адвокатського самоврядування під час прийняття владних рішень, у тому числі, коли йдеться про реалізацію повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (суб`єкта публічних відносин) у рамках дисциплінарного провадження щодо адвоката, має бути обов`язково дотримана.

Верховний Суд неодноразово висловлювався з приводу важливості принципу правової (справедливої) процедури (постанова від 16 квітня 2020 року у справі № 495/5105/17, постанова від 13 березня 2020 року у справі № 805/2340/17-а, постанова від 4 червня 2020 року № 460/354/19), яка є невід`ємною частиною верховенства права. Вказаний принцип спрямований на забезпечення справедливого ставлення до особи під час прийняття актів суб`єктом владних повноважень. Правова (справедлива) процедура встановлює стандарти у процесі прийняття актів суб`єктами владних повноважень, які відображені у рішеннях ЄСПЛ, у яких здійснюється застосування статті 6 Конвенції з прав людини (далі - Конвенція), яка передбачає дотримання процесуальних (процедурних) гарантій у судовому провадженні.

Основна мета правової (справедливої) процедури - щоб суб`єкти владних повноважень (суб`єкти публічних відносин), діяли правомірно, тобто належно, згідно з визначеними нормами права, але такими нормами права, які відповідають критеріям природного права, моральності, розумності, справедливості, а також загальноправовим принципам, що встановлені органами правосуддя.

Відповідно до статті 6 Конвенції, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Як зазначає ЄСПЛ, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (п. 33 рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України" від 21.12.2010, заява № 45783/05).

Поняття "суд, встановлений законом" у частині першій статті 6 Конвенції передбачає "усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів". З огляду на це не вважається "судом, встановленим законом" орган, котрий, не маючи юрисдикції, вирішує спір, що підлягає розгляду судом іншої юрисдикції (п.п. 24-25 рішення у справі "Сокуренко і Стригун проти України" від 20.07.2006, заяви № 29458/06 і № 29465/04).

Також, ЄСПЛ неодноразово висловлювався щодо статусу національних органів, які провадять спеціальні процедури, у контексті статті 6 Конвенції. Зокрема, ЄСПЛ зазначав, що орган влади, який не є судом держави, для виконання статті 6 § 1, може розглядатися як "суд" у змістовному значенні цього терміна (рішення у справі "Sramek v. Austria" від 22 жовтня 1984 року). Суд або трибунал у змістовному значенні визначається за судовими функціями, тобто визначенням питань, що знаходяться у межах повноважень органу, що засновані на нормах права, і після проведення провадження у передбаченому законом порядку (рішення у справі "Sramek v. Austria" від 22 жовтня 1984 року та у справі "Cyprus v. Turkey" від 10 травня 2001 року, § 233). Право винесення рішення входить у визначення поняття "суд". Провадження повинні забезпечувати "визначення судом проблем у спорі" відповідно до статті 6 § 1 (рішення у справі "Benthem v. the Netherlands" від 23 жовтня 1985 року).

Слід звернути увагу на те, що у постанові від 08 жовтня 2020 року (справа № 826/3443/18) Верховний Суд досліджував правову природу діяльності КДКА регіону та сформував висновок про те, що відповідно до завдань, які визначенні в статті 50 Закону № 5076-VI, з урахуванням практики ЄСПЛ (рішення "Sramek v. Austria", пункт 36) КДКА регіону має всі ознаки "суду" у розумінні частини першої статті 6 Конвенції. Під час виконання своїх функцій є належним судом, встановленим законом, саме як квазісудовий орган у системі Національної асоціації адвокатів України.

У контексті наведеного КДКА є квазісудовим органом, який наділений повноваженнями щодо проведення спеціальної дисциплінарної перевірки у відповідності до Розділу VІ "Дисциплінарна відповідальність адвоката".

Цю позицію щодо статусу КДКА у розумінні частини першої статті 6 Конвенції Верховний Суд застосовував неодноразово і в подальшому, зокрема у справах № 816/2353/17, № 640/20599/19, № 640/20588/21, № 140/7518/21, № 140/7522/21.

З огляду на наведене, розглядаючи дисциплінарну справу щодо позивача Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Рівненської області не відповідала критерію "суд, встановлений законом" у розумінні статті 6 Конвенції, оскільки не було дотримано юрисдикційної умови такої відповідності (суд повинен бути повноважним, діяти у спосіб та відповідно до повноважень, передбачених законом, у межах своєї компетенції).

Що ж стосується покликань позивача на Висновок Дослідницької служби Верховної Ради України від 30.01.2025 "Парламентське дослідження щодо актуальних проблем правових засад організації і діяльності адвокатури України", згідно з яким рішення Ради адвокатів України від 21.09.2020 № 69 суперечить Конституції України та Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", то суд не бере його до уваги, оскільки відповідне рішення Ради адвокатів України не є предметом судового розгляду у цій справі.

З приводу доводів відповідача та третьої особи щодо виключної компетенції КДКА надавати оцінку обставинам наявності чи відсутності в діях адвоката порушень, що стали підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності, то суд з ними погоджується, а тому в межах розгляду цієї справи суд надав правову оцінку рішенням відповідача виключно у контексті дотримання відповідної процедури, основна мета якої щоб суб`єкти владних повноважень, діяли правомірно, тобто належно, згідно з визначеними нормами права.

Стосовно оцінки інших доводів учасників справи звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Статтею 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно частини першої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до положень статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Приписами статті 90 КАС України встановлено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З огляду на встановлені обставини, перевіривши правову та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд дійшов висновку, що рішення КДКА Рівненської області № Д/8-5 від 30 серпня 2023 року та № Д/10-5 від 25 жовтня 2023 року не відповідають встановленим у частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям правомірності, обґрунтованості, добросовісності та розсудливості, у зв`язку з чим є протиправними та підлягають скасуванню.

Також, з метою логічності та зрозумілості рішення суду його резолютивна частина буде викладена дещо в іншому формулюванні ніж заявлені позовні вимоги, однак вказане не впливатиме на зміст останніх та обсяг їх задоволення.

РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем за подання даного адміністративного позову сплачено судовий збір в загальній сумі 2069,88 грн, що підтверджується квитанціями від 21.12.2023 № U9B3-B5LE-SMLE на суму 858,88 грн та від 24.07.2024 № 6625-6435-7089-2430 на суму 1211,00 грн, які містяться в матеріалах справи, а тому користь позивача слід стягнути за рахунок з бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області документально підтверджені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору у розмірі 2069,88 грн.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури, про визнання протиправними та скасування рішень, - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області № Д/8-5 від 30.08.2023 "Про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 ".

Визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області № Д/10-5 від 25.10.2023 «Про зупинення права на заняття адвокатською діяльністю».

Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області судовий збір у розмірі 2069,88 грн (дві тисячі шістдесят дев`ять грн) 88 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Учасники справи:

Позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ЄДРПОУ/РНОКПП НОМЕР_1 )

Відповідач - Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Рівненської області (вул. Директорії, буд. 3, кв. 1,м. Рівне,Рівненська обл.,33013, ЄДРПОУ/РНОКПП 34112763)

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Адреса: вул. Борисоглібська, буд. 3, поверх 5, м. Київ, 04070, ЄДРПОУ/РНОКПП 26080214).

Повний текст рішення складений 30 травня 2025 року

Суддя Ольга ПОЛІЩУК