Справа № 500/2086/25
Суддя: Грицюк Роман Петрович
Дата ухвалення: 2025-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

Справа № 500/2086/25

29 травня 2025 рокум.Тернопіль

Суддя Тернопільського окружного адміністративного суду Грицюк Р.П., розглянувши матеріали за позовною заявою ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Тернопільського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою суду від 15.04.2025 позовну заяву було залишено без руху та надано строк, достатній для усунення недоліків позовної заяви, із зазначенням способу їх усунення, зокрема, щляхом подання заяви про поновлення строку звернення до суду.

Ухвалою суду від 24.04.2025 відкрито провадження у справі, витребувано докази у відповідача.

На виконання ухвали від 24.04.2025 відповідачем надано відзив на позов, однак витребуваних доказів не надано, причин, з яких їх неможливо подати, не повідомлено.

Ухвалою суду від 22.05.2025 повторно витребувано у військової частини НОМЕР_1 письмові докази щодо ознайомлення позивача з інформацією про обсяг і характер виплачених ОСОБА_1 сум грошового забезпечення у зв`язку із звільненням зв військової частини НОМЕР_1 , зокрема, грошового атестата чи іншого письмового документа, у якому детально зазначено суми, нараховані та виплачені при звільненні з доказами їх вручення позивачу.

На виконання даної ухвали представником військової частини НОМЕР_1 подано клопотання про долучення доказів та долучено до матеріалів справи, зокрема, копію розрахунково-платіжної відомості №442 за серпень 2023, з якої слідує, що ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) виплачено грошове забезпечення з детальним описом сум усіх видів грошового забезпечення, що підтверджується підписом про отримання даного документу позивачем.

Однак, у позовній заяві до суду і заяві про поновлення строку звернення до суду представник позивача зазначає, що військова частина НОМЕР_1 не інформувала його про нараховані та виплачені суми, що однак суперечить розрахунково-платіжній відомості, яка надана відповідачем на виконання ухвали суду від 22.05.2025.

Суд звертає увагу позивача, що до суду він звернувся 10.04.2025, тобто з пропуском встановленого частиною другою статті 122 КАС України шестимісячного строку звернення до суду з позовними вимогами за період, що передує цьому строку - тобто, за період з 31.08.2023 (дата з якої просить суд поновити порушене право) по 11.10.2024 (6 місяців до подачі цього позову).

Ухвалою суду від 15.04.2025 позовну заяву вже було залишено без руху та зазначено про те, що позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви шляхом подання до суду уточненої позовної заяви або заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з цим позовом із зазначенням підстав поважності пропуску строку звернення до суду та з наданням доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку, а також надати документи, що підтверджують сплату судового збору.

Так, на виконання даної ухвали позивачем подано до суду заяву про поновлення строку у якій він вказує, що не одержував жодного письмового повідомлення про суми нараховані та виплачені при звільненні та зазначає, що дізнався про суми виплати тільки 03.04.2025, після отримання відповіді військової частини НОМЕР_1 на запит адвоката Таким чином вважає, що позов подано в межах процесуального строку звернення до суду.

Однак, такі твердження представника позивача щодо поважності причин пропуску встановленого статтею 122 КАС України процесуального строку, суд оцінює критично.

Оскільки позивач 31.08.2023 звільнений з військової служби, тому при звільненні зі служби та отриманні грошового забезпечення мав би бути обізнаний про порушення своїх прав. Відповідачем надано розрахунково-платіжну відомость №442 за серпень 2023, з якої слідує, що ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) виплачено грошове забезпечення з детальним описом сум усіх видів грошового забезпечення. Отримання такого документа підтверджується підписом позивача.

Разом з тим, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом з позовними вимогами до відповідача про визнання протиправною бездіяльності щодо ненарахування та невиплати при звільненні грошового забезпечення та грошових допомог у належному розмірі лише 10.04.2025, тобто з пропуском тримісячного строку звернення до суду, визначеного статтею 233 КЗпП.

Суд зауважує, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами; чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи, а для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного поновлення судами пропущеного строку. Реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в межах строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача.

З огляду на те, що позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах встановлених строків звернення до суду, а не реалізація цього права, на переконання суду, зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Верховний Суд у своїй постанові від 29.11.2024 у справі №120/359/24 (адміністративне провадження №К/990/14363/24) зазначив, що стаття 123 КАС України допускає поновлення строків звернення до суду, якщо заявник доведе поважність причин їх пропуску.

Оскільки позивач не навів суду доводів та не надав доказів, які б вказували на наявність об`єктивних, незалежних від нього обставин, дійсних істотних труднощів та перешкод для звернення до суду за захистом прав, які він вважає порушеними з 31.08.2023 за умови повідомлення і вручення позивачу письмової інформації про обсяг і характер виплачених ОСОБА_1 сум грошового забезпечення у зв`язку із звільненням зв військової частини НОМЕР_1 , позовну заяву на підставі частини першої статті 123 КАС України належить залишити без руху, при цьому протягом 5 днів з дня вручення цієї ухвали позивачу слід звернутися до суду із заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду за період з 04.03.2022 по 31.08.2023, вказавши інші поважні підстави для поновлення строку та надавши відповідні докази на їх підтвердження.

Як визначено частиною першою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною третьою статті 122 КАС України обумовлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною п`ятою статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Зі змісту наведених норм слідує, що для звернення до адміністративного суду з позовом щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлено місячний строк і цей строк обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Верховний Суд у постанові від 25.04.2023 у справі №380/15245/22 сформував висновок щодо строку звернення до суду у справах, пов`язаних з недотриманням законодавства про оплату праці військовослужбовців, відповідно до якого, вирішуючи питання про те, якою нормою закону слід керуватися при розгляді цієї справи, Суд, зважаючи на гарантування конституційного права на своєчасне одержання винагороди за працю та рівність усіх працівників у цьому праві, наголошує, що положення статті 233 КЗпП України в частині, що стосуються строку звернення до суду у справах, пов`язаних з недотриманням законодавства про оплату праці, мають перевагу в застосуванні перед частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» від 28.10.1998, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішенні «Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії» Європейський суд встановив, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними (рішення від 25.01.2000, пункт 33).

Як було підкреслено вище, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Однак, суд наголошує, що за загальним правилом, поважними причинами визнаються ті обставини, існування яких є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного звернення до суду з позовом.

Відповідно до частини другої статті 233 КЗпП України (у редакції, чинній до змін, внесених згідно із Законом України від 01.07.2022 №2352-IX) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Законом України від 01.07.2022 №2352-IX, який набрав чинності з 19.07.2022, частини першу і другу статті 233 КЗпП України викладено в такій редакції: "Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті".

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Той факт, що із заявою щодо з`ясування правильності нарахування грошового забезпечення представник позивача звернувся до відповідача у 2025 році не змінює часу, з якого він повинен був або міг дізнатись про порушення своїх прав.

Отже, до 19.07.2022 КЗпП України не обмежував будь-яким строком право працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати. Після цієї дати строк звернення до суду з трудовим спором, у тому числі про стягнення належної працівнику заробітної плати, обмежений трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Також суд зауважує, що отримання позивачем листа відповідача не змінює моменту, з якого позивач дізнався про порушення своїх прав, зважаючи на викладені судом обставини, а свідчить лише про час, коли він почав вчиняти дії щодо реалізації свого права на нарахування грошового забезпечення в належному розмірі і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в даному випадку.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини тринадцятої статті 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

За наведених обставин, суд не вбачає, що наведені попередньо позивачем підстави пропущення строку звернення з позовом до суду є поважними та приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу 5-денний строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання заяви про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням та доказами поважності інших причин його пропуску.

На підставі викладеного, керуючись ст.123, 169, 248 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 5 днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання необхідних документів на адресу суду:46021 м.Тернопіль, вул. Грушевського, 6.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення зазначених недоліків у встановлений судом строк, відповідно до статті 171 КАС позовна заява буде залишена без розгляду.

Копію ухвали направити позивачу.

Роз`яснити учасникам справи, що адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Оскарження ухвали окремо від рішення суду не допускається. Заперечення на ухвалу може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Грицюк Р.П.