Справа № 592/7520/25
Суддя: Шияновська Т. В.
Дата ухвалення: 2025-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 592/7520/25
Провадження № 2-а/592/145/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

30 травня 2025 року м.Суми

Ковпаківський районний суд м. Суми в складі:

головуючого - судді Шияновської Т.В.,

з участю секретаря судового засідання Чайки Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови у справі про притягнення до адміністративної відповідальності,

у с т а н о в и в :

08.05.2025 позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову №1063/2025 від 18.04.2025 про притягнення його до адміністративної відповідальності ч.3 ст.210-1 КУпАП, провадження у справі про адміністративного правопорушення закрити.

Позивач просить поновити йому пропущений строк звернення до суду, оскільки розгляд справи відповідачем проведений без його участі, про притягнення до адміністративної відповідальності він дізнався після отримання засобами поштового зв`язку копії оскаржуваної постанови 29.04.2025.

Ухвалою суду від 12.05.2025 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху; на виконання якої 19.05.2025 ним надана копія оскаржуваної постанови.

Ухвалою суду від 20.05.2025 відкрито провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 , призначене судове засідання для розгляду справи по суті на 13:00 30.05.2025.

В наданому відзиві на позов представник відповідача ІНФОРМАЦІЯ_2 Мостович А., посилаючись на безпідставність та необґрунтованість позовних вимог ОСОБА_1 , просить залишити без зміни постанову начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 від 18.04.2025 № СУ/1063/2025 за справою про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 без змін, а в задоволенні його позовної заяви відмовити; провести розгляд справи у його відсутність.

Згідно з ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За змістом ч.2 ст.286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржувана ОСОБА_1 постанова про накладення адміністративного стягнення серії СУ №1063/2025 ухвалена начальником ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 18.04.2025 (а.с. 28).

Отже, останнім днем звернення до суду із вказаним позовом щодо вказаної постанови було 30.04.2025.

Втім, позивач звернувся з цим позовом до суду 08.05.2025, тобто з пропуском визначеного ч.2 ст.286 КАС України строку.

З долученого до відзиву на позов протоколу про адміністративне правопорушення серії СУ №1063/2025 вбачається, що він був складений у присутності ОСОБА_1 ; який отримав його примірник 15.04.2025; наявний підпис ОСОБА_1 в графі про дату, час та місце розгляду справи.

Особливістю перебігу встановлено ч.2 ст.286 КАС України строку, є те, що він розпочинається з дня ухвалення суб`єктом владних повноважень рішення про притягнення особи до адміністративної відповідальності, в аспекті цієї справи з дня ухвалення начальником ІНФОРМАЦІЯ_2 постанови №1063/2025.

Згідно з ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (див. §33 рішення ЄСПЛ у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» (заява №45783/05).

ЄСПЛ у справі «Perez de Rada Cavanilles v. Spain»/«Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» (заява №28090/95) зазначив, що правила стосовно строків оскарження, безсумнівно, мають на меті забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання, зокрема, принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні очікувати, що ці правила будуть застосовуватися (§45).

Стосовно строків в адміністративному процесі Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.10.2023 (справа №990/139/23, провадження №11-133заі23) вказала таке:

«Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Так, строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Початок перебігу строку звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, унаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Цим днем може бути, зокрема, день винесення рішення, яке оскаржується, якщо його прийнято за участю особи, або день вчинення дії, яка оскаржується, якщо особа була присутня під час вчинення цієї дії.

Якщо цей день точно встановити неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому сполуку «повинна була дізнатися» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо вона знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод, щоб дізнатися, яке рішення прийняте або які дії вчинені. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Отже, реалізація права позивача на звернення до суду з позовною заявою у межах строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності відповідача. Позивач, не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізувати своє право на звернення до суду в межах строків такого звернення, адже нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою».

З матеріалів справи вбачається, що 15.04.2025 щодо позивача у його присутності було складено протокол про адміністративне правопорушення за ч.3 ст. 210-1 КУпАП. Під час складення протоколу ОСОБА_1 було роз`яснено його права та обов`язки, передбачені статтею 63 Конституції України та статтею 268 КУпАП, як особі, яку притягують до адміністративної відповідальності, у тому числі й право на оскарження постанови. Окрім того, позивачу в цьому протоколі було повідомлено про те, що розгляд справи щодо нього відбудеться о 15:00 18.04.2025 у приміщенні ІНФОРМАЦІЯ_2 за відповідною адресою і надано позивачу копію вищевказаного протоколу, про що свідчать його особисті підписи у протоколі (а.с. 24-25).

Тож позивач був своєчасно, належним чином повідомлений про місце та час розгляду його справи про адміністративне правопорушення, а також про його право оскаржити постанову у справі.

Отже позивач не міг не знати, що стосовно нього ІНФОРМАЦІЯ_3 18.04.2025 буде розглядати справу про адміністративне правопорушення й з високою вірогідністю (ураховуючи зміст протоколу від 14.04.2025) щодо нього буде ухвалено постанову.

Тому особа, повідомлена у встановлений законом спосіб про місце та час розгляду її справи про адміністративне правопорушення, з метою належного захисту своїх прав і свобод має ураховувати вимоги законодавства й вчиняти відповідні дії, зокрема з`явитися на розгляд справи про адміністративне правопорушення, яке розглядається щодо неї, крім випадків, коли це неможливо з поважних причин, або вжити інших ефективних заходів для свого захисту.

Суд зазначає, що у справі відсутні докази щодо поважності відсутності позивача 18.04.2025 в ІНФОРМАЦІЯ_4 під час ухвалення постанови СУ№1063/2025. А тому, отримання оскаржуваної постанови засобами поштового зв`язку 29.04.2025 не може бути визнано поважною причиною пропуску строку.

Згідно з ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду (ч.4 ст.123 КАС України).

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позивач пропустив передбачений ч.2 ст. 286 КАС України строк звернення до суду з позовом, а підстави, вказані ним у заяві, не є поважними.

Як вказано в ч.1 та ч.2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З врахуванням викладеного, позовну заяву слід залишити без руху, надавши можливість позивачу ОСОБА_1 протягом десяти днів з дня отримання ним копії цієї ухвали звернутися із повторною заявою про поновлення пропущеного строку та обґрунтувати нові підстави поважності пропуску строку звернення до суду, надавши відповідні докази у відповідності до вимог ч.6 ст.161 КАС України.

Керуючись статтями 122, 123, 161, 169, 286, 294 КАС України, суд

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови у справі про притягнення до адміністративної відповідальності - залишити без руху.

Визнати неповажними зазначені позивачем причини пропуску процесуального строку звернення до суду з позовною заявою ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови у справі про притягнення до адміністративної відповідальності.

Надати позивачу десятиденний строк для усунення недоліків, який обчислюється з дня вручення копії цієї ухвали, а саме: подати заяву про поновлення пропущеного строку та вказати інші підстави для поновлення строку звернення з цим адміністративним позовом із наданням доказів на підтвердження таких підстав.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, позовна заява залишається без розгляду.

Копію цієї ухвали надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Т.В. Шияновська