Справа № 580/11442/24
Суддя: Штульман Ігор Володимирович
Дата ухвалення: 2025-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Штульман І.В.

суддів: Оксененка О.М.,

Черпака Ю.К.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2024 року про повернення позовної заяви ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

13 листопада 2024 року в Черкаський окружний адміністративний суд звернувся ОСОБА_1 з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 про:

- визнання протиправними дій під час складання довідки від 14 березня 2024 року №ФР47845 про склад та розмір грошового забезпечення позивача станом на 01 січня 2023 рік на виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 12 грудня 2023 року у справі №580/8577/23 для розрахунку всіх щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки за особливості проходження служби, надбавки за службу в умовах режимних обмежень та премії) застосував посадовий оклад та оклад за військовим званням, які розраховані виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2018 року;

- зобов`язання підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України у Черкаській області нову довідку про розміри грошового забезпечення на ім`я позивача станом на 01 січня 2023 року у відповідності до вимог статті 43 і 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», положень постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу та окладу за військове (спеціальне) звання, які розраховані шляхом множення прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2684,00 грн), встановленого законом на 2023 на відповідний тарифний коефіцієнт згідно додатків 1, 14 до Постанови №704, які у подальшому застосувати при нарахуванні щомісячного основного виду грошового забезпечення (надбавки за особливості проходження служби, надбавки за службу в умовах режимних обмежень та премії), з обов`язковим зазначенням у довідці відомостей про розміри всіх щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії, для здійснення обчислення та перерахунку пенсії з 01 лютого 2023 року.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, заявника зобов`язано протягом 10 (десяти) днів надати до суду першої інстанції заяву про поновлення строку звернення до суду з позовною заявою та докази поважності причин пропуску цього строку.

26 листопада 2024 року до Черкаського окружного адміністративного суду від ОСОБА_1 , на виконання вимог ухвали Черкаського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2024 року, подано заяву про поновлення пропущеного строку на звернення до суду та усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2024 року, без належного вирішення заяви ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку звернення до суду, позовну заяву повернуто позивачеві разом з усіма доданими до неї матеріалами.

Повертаючи позовну заяву ОСОБА_1 , суд першої інстанції виходив з того, що заявник не надав належних доказів існування причин, які б давали підстави для висновку про наявність об`єктивних, тобто таких, що не залежали від волі заявника, обставин, які б зумовили поважність пропуску встановленого процесуальним законом строку звернення до суду, тому наявні підстави для залишення позовної заяви без розгляду.

Не погодившись з ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2024 року, посилаючись на порушенням норм процесуального права, ОСОБА_1 (надалі - апелянт) звернувся до Шостого апеляційного адміністративного суду з апеляційною скаргою про скасування зазначеної ухвали суду і направлення справи до суду першої інстанції для продовження її розгляду. Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що про порушення своїх прав він дізнався 15 травня 2024 року, - з дати отримання відповіді від ІНФОРМАЦІЯ_1 , а отже термін звернення до суду має, на його думку, відраховуватися саме з дати отримання відповіді на запит.

Відповідачем відзив на апеляційну скаргу не подано.

За змістом частини першої статті 309 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції має бути розглянута протягом тридцяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження.

За приписами частини другої статті 309 Кодексу адміністративного судочинства України у виняткових випадках апеляційний суд за клопотанням сторони та з урахуванням особливостей розгляду справи може продовжити строк розгляду справи, але не більш як на п`ятнадцять днів, про що постановляє ухвалу.

Згідно з частиною четвертою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі.

Пунктом 1 статті 6, ратифікованої Законом України №475/97-ВР від 17 липня 1997 року, Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод закріплено право вирішення спірного питання упродовж розумного строку.

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду, з метою забезпечення повного та всебічного розгляду справи, а також прийняття законного та обґрунтованого рішення з дотриманням процесуальних прав усіх учасників судового процесу, дійшла висновку про наявність підстав для продовження строку розгляду апеляційної скарги на розумний строк.

Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження згідно пункту 3 частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України, яким передбачено, що суд апеляційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на основі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції, яка ухвалена в порядку спрощеного позовного провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали Черкаського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2024 року, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду приходить до слідуючого.

За правилами частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Реалізація порушеного чи оспорюваного права відбувається шляхом пред`явлення позову у формі позовної заяви до суду першої інстанції.

Згідно частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина друга статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України).

Частиною третьою цієї ж статті обумовлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Порівняльний аналіз словоформ "дізналася" та "повинна була дізнатися" дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

У своїх постановах Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Із прохальної частини позовної заяви вбачається, і це встановлено судом першої інстанції, що ОСОБА_1 оспорює дії відповідача під час складання довідки від 14 березня 2024 року №ФР47845 про склад та розмір грошового забезпечення позивача станом на 01 січня 2023 року.

Суд першої інстанції зазначив, що ОСОБА_1 звернувся з позовом лише 13 листопада 2024 року, тобто з пропуском шестимісячного строку, який на думку Черкаського окружного адміністративного суду, має обчислюватися з 14 березня 2024 року, а не з 15 травня 2024 року - дати отримання позивачем відповіді від ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Поняття повинен був дізнатися необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21 лютого 2020 року №340/1019/19).

Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання такої допомоги, демонструючи свою необізнаність щодо підстав нарахування одноразової грошової допомоги в меншому розмірі звернулась до відповідного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні відповіді на подану нею заяву.

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду звертає увагу, що процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, які беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені Кодексом адміністративного судочинства України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки. Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними процесуальних дій, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України.

У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для його поновлення є лише наявність поважних причин, якими визнаються такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Отже, законодавець обмежує строк, протягом якого особа може звернутися до суду. Це обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних спорів Касаційного адміністративного суду у постанові від 31 березня 2021 року у справі №240/12017/19, зазначив, що для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду звертає увагу, що Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав у постанові від 31 березня 2021 року у справі №240/12017/19 відступила від висновків, викладених, зокрема у постановах від 29 жовтня 2020 року у справі №816/197/18, від 20 жовтня 2020 року у справі №640/14865/16-а, від 25 лютого 2021 у справі №822/1928/18 щодо застосування строку звернення до суду у соціальних спорах.

ОСОБА_1 в обґрунтування заяви про поновлення строку на звернення до суду з даною позовною заявою зазначив, що про порушення своїх прав він дізнався 15 травня 2024 року, - з дати отримання відповіді від ІНФОРМАЦІЯ_1 , а отже шестимісячний термін звернення до суду має, на його думку, відраховуватися саме з дати отримання відповіді на запит.

На думку колегії суддів Шостого апеляційного адміністративного суду доводи ОСОБА_1. про отримання 15 травня 2024 року довідки №ФР47845 матеріалами справи не спростовано, а тому суд першої інстанції передчасно повернув позовну заяву ОСОБА_1 , оскільки саме у відповідача знаходиться дана інформація (а не у позивача), маючи можливість самостійно витребувати з ІНФОРМАЦІЯ_1 дані про те, коли саме ОСОБА_1 отримав оспорювану ним довідку від 14 березня 2024 року №ФР47845.

Отже, дане питання, на думку апеляційного суду, підлягає з`ясуванню Черкаським окружним адміністративним судом під час розгляду справи по суті (після задоволення заяви ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду), а в разі підтвердження отримання позивачем довідки №ФР47845 у березні 2024 року - залишити в подальшому позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду.

За таких обставин, колегія суддів апеляційного суду вважає, що ухвала Черкаського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2024 року постановлена передчасно, що призвело до необґрунтованого повернення позовної заяви ОСОБА_1 , а тому ухвалу суду першої інстанції належить скасувати, а справу направити до того ж суду першої інстанції для продовження розгляду.

Відповідно до статті 320 Кодексу адміністративного судочинства України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає задоволенню, ухвала Черкаського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2024 року - скасуванню, а справа №580/11442/24 - направленню для продовження розгляду до того ж суду першої інстанції.

Керуючись статтями 240, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 328, Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2024 року по справі №580/11442/24 про повернення позовної заяви ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, - скасувати, а справу направити до того ж суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя І.В. Штульман

Судді: О.М. Оксененко

Ю.К. Черпак