Справа № 320/3043/23
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2025-05-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 травня 2025 року справа №320/3043/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за правилами загального позовного провадження за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Фомальгаут-Полімін» до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

Суть спору: 10.02.2023 до Київського окружного адміністративного суду звернулось товариство з обмеженою відповідальністю «Фомальгаут-Полімін»

(далі позивач та/або ТОВ «Фомальгаут-Полімін») з позовом до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві (далі відповідач та/або ГУ ДПС у м. Києві, контролюючий орган) та, з урахуванням заяви про зміну предмету позову (т. 1, а.с. 11-17), яка прийнята судом ухвалою від 16.03.2023 (т. 31, а.с. 75-76), просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 23.02.2023

№ 140700413, яким до ТОВ «Фомальгаут-Полімін» застосовано штрафні (фінансові) санкції (штраф) у розмірі 1 623 875,69 грн.

Мотивуючи позовні вимоги представник позивача зазначає, що частина податкових накладних направлена товариством для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, в межах строків встановлених пунктом 201.10 статті 201 та підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідні положення Податкового кодексу України, та в межах операційного дня. Відтак, на переконання представника ТОВ «Фомальгаут-Полімін», у відповідача були відсутні правові підстави для застосування штрафних санкцій по таким податковим накладним. Крім цього представник товариства наголошує, що деякі податкові накладні не могли бути зареєстровані вчасно в Єдиному реєстрі податкових накладних внаслідок військової агресії російської федерації на території України, а частина, внаслідок відсутності реєстраційного ліміту. Крім цього представник ТОВ «Фомальгаут-Полімін» про грубе порушення контролюючим органом порядку прийняття податкового повідомлення-рішення, та наявність колізій норм податкового законодавства в частині застосування штрафних (фінансових) санкцій за порушення строків реєстрації податкових накладних. З урахуванням наведеного представник позивача просить суд задовольнити адміністративний позов.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 17.02.2023 відкрито провадження в адміністративній справі та призначено підготовче засідання.

В судовому засіданні 16.03.2023 представником відповідача подано відзив на позовну заяву, в якому останній стверджує про правомірність прийнятого ним рішення, та просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог (т. 31, а.с. 40-69).

24.04.2023 в Київському окружному адміністративному суді зареєстровано відповідь на відзив на позовну заяву, в якому представник позивача, серед іншого, стверджує, що відповідачем жодним чином не спростовано тверджень товариства, викладених у позовній заяві, та наполягає на задоволенні позовних вимог.

28.03.2023 в Київському окружному адміністративному суді зареєстровано відповідь на відзив на заяву про заміну предмету позову (т. 31, а.с. 90-91).

29.03.2023 в Київському окружному адміністративному суді зареєстровано відповідь на заяву про заміну предмету позову. У відповіді на заяву представник контролюючого органу навів аналогічні доводи, які були викладені ним у відзиві на позовну заяву, який поданий представником контролюючого органу в судовому засіданні 16.03.2023 (т. 31, а.с. 93-115).

25.04.2023 в судовому засіданні судом долучено до матеріалів справи пояснення, надані ГУ ДПС у м. Києві та додаткові докази (т. 31, а.с. 116-151).

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 25.04.2023 судом ухвалено про закриття підготовчого провадження у справі та призначено судове засідання для розгляду справи по суті.

09.06.2023 в Київському окружному адміністративному суді зареєстровано клопотання ГУ ДПС у м. Києві про долучення до матеріалів справи документів (т. 31, а.с. 165-201а).

В судовому засідання 15.06.2023 представник позивача позовні вимоги підтримав, у той час коли, представник відповідача щодо їх задоволення заперечив.

Також в судовому засіданні 15.06.2023 було поставлено на обговорення питання щодо подальшого розгляду справи в порядку письмового провадження.

Представники сторін щодо розгляду справи в порядку письмового провадження не заперечували.

Згідно частини 3 статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України

(далі КАС України) учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Враховуючи викладене, судом в судовому засіданні 15.06.2023 протокольною ухвалою ухвалено про подальший розгляд справи в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

в с т а н о в и в :

Головним управління ДПС у м. Києві на підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, пункту 75.1 статті 75, підпункту 69.2 статті 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні та прикінцеві положення» та в порядку пункту 76.3 статті 76 Податкового кодексу України проведено камеральну перевірку своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ «Фомальгаут-Полімін», за наслідком якої складено акт перевірки від 13.10.2022 №30363/Ж5/26-15-04-13-03/31481925 (далі акт перевірки) (т. 1, а.с. 54-82).

Як свідчить зміст акту перевірки, в ході її проведення контролюючим органом було встановлено порушення граничних строків реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних (Таблиця 1) в ЄРПН, визначених пунктом 201.10 статті 201, підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України.

Перелік податкових накладних, граничний строк реєстрації яких, на думку ГУ ДПС у м. Києві, було порушено ТОВ «Фомальгаут-Полімін» зафіксовано в Таблиці 1 акту перевірки (т. 1, а.с. 54-81).

Не погоджуючись із висновками акту перевірки позивачем подано контролюючому органу заперечення вих. №2022/11/3 від 03.11.2022 (т. 1, а.с. 82-86), за результатами розгляду яких ГУ ДПС у м. Києві листом від 04.11.2022

№ 15077/І/26-15-04-13-08 повідомило скаржника про те, що оскільки заперечення до акту камеральної перевірки надано до контролюючого органу з порушенням термінів, встановлених Податковим кодексом України, ГУ ДПС у м. Києві залишає без розгляду заперечення ТОВ «Фомальгаут-Полімін» від 03.11.2022 вих. № 2022/11/3 (вх. № 67136/6 від 03.11.2022) (т. 1, а.с. 87-89).

На підставі висновків акту перевірки 04.11.2022 ГУ ДПС у м. Києві, керуючись підпунктом 54.3.2 пункту 54.3 статті 54, на підставі акту перевірки від 13.10.2022 №30363/Ж5/26-15-04-13-03/31481925, у зв`язку із порушенням позивачем граничних строків реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних, визначених статтею 201 Податкового кодексу України, на підставі пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України винесено податкове повідомлення-рішення від 04.11.2022 №302530413, яким до ТОВ «Фомальгаут-Полімін» застосовано штрафні (фінансові) санкції (штраф) у розмірі 1 628 277,20 грн (т. 1, а.с. 35).

За наслідком адміністративного оскарження позивачем податкового

повідомлення-рішення, рішенням ДПС України від 09.01.2023 №754/6/99-00-06-03-01-06 скаргу ТОВ «Фомальгаут-Полімін» задоволено частково, податкове повідомлення-рішення від 04.11.2022 №302530416 скасовано в частині застосованих штрафних (фінансових) санкцій (штрафу) у сумі 4 401,51 грн. (т. 1, а.с. 97-100).

В подальшому, ГУ ДПС у м. Києві, у зв`язку із задоволення ДПС України скарги позивача винесено податкове повідомлення-рішення від 23.02.2023 № 140700413, яким до ТОВ «Фомальгаут-Полімін» застосовано штрафні (фінансові) санкції (штраф) у розмірі 1 623 875,69 грн (далі оскаржуване та/або спірне рішення) (т. 1, а.с. 14-15).

Позивач категорично не погоджується із спірним рішенням, вважає його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, з огляду на що звернувся до суду з метою захисту своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі ПК України).

Згідно із підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення;

Положеннями пункту 75.1 статті 75 ПК України, серед іншого, регламентовано, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Відповідно до підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах, повнота нарахування та своєчасність сплати податку на доходи фізичних осіб та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у разі невідповідності резидента Дія Сіті вимогам, визначеним пунктами 2, 3 частини першої та пунктом 10 частини другої статті 5 Закону України "Про стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні".

Між тим статтею 76 ПК України врегульовано порядок проведення камеральної перевірки.

Так, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Суд звертає увагу, що позивач не вказує про порушення порядку проведення камеральної перевірки, однак зазначає, що ГУ ДПС у м. Києві грубо порушено норми ПК України в частині порядку прийняття податкового повідомлення-рішення.

Надаючи оцінку таким твердженням ТОВ «Фомальгаут-Полімін», суд зазначає, що відповідно до пункту 86.2 статті 86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Пунктом 86.7 статті 86 ПК України регламентовано, що у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки).

Такі заперечення, додаткові документи і пояснення є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.

Згідно з підпунктом 86.7.1 пункту 86.7 статті 86 ПК України акт перевірки, заперечення до акта перевірки та/або додаткові документи і пояснення, у разі їх подання платником податку у визначеному цим пунктом порядку (далі - матеріали перевірки), розглядаються комісією такого контролюючого органу з питань розгляду заперечень та пояснень до актів перевірок (далі - комісія з питань розгляду заперечень), яка є постійно діючим колегіальним органом контролюючого органу. Склад комісії та порядок її роботи затверджуються наказом керівника контролюючого органу.

Розгляд матеріалів перевірки здійснюється комісією з питань розгляду заперечень контролюючого органу протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів і пояснень відповідно до цього пункту (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у запереченнях, додаткових документах та поясненнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Відповідно до підпункту 86.7.2 пункту 86.7 статті 86 ПК України у разі отримання від платника податків у визначеному цим пунктом порядку заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів і пояснень, контролюючий орган зобов`язаний повідомити платника податків про місце і час проведення розгляду матеріалів перевірки. Таке повідомлення надсилається платнику податків протягом двох робочих днів з дня отримання від нього заперечень та/або додаткових документів і пояснень, але не пізніше ніж за чотири робочі дні до дня їх розгляду.

За правилами визначеними у підпункту 86.7.3 пункту 86.7 статті 86 ПК України платник податків має право брати участь у процесі розгляду матеріалів перевірки особисто або через свого представника. Безпосередньо під час розгляду матеріалів перевірки платник податку має право надавати письмові та/або усні пояснення з приводу предмета розгляду.

Відсутність платника податку або його представника, повідомленого в передбаченому цією статтею порядку про час і місце розгляду матеріалів перевірки, не є перешкодою для розгляду матеріалів перевірки.

Згідно з підпунктом 86.7.5 пункту 86.7 статті 86 ПК України податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу на підставі висновку комісії контролюючого органу з питань розгляду заперечень протягом п`яти робочих днів, наступних за днем прийняття такого висновку комісією і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків, у порядку, визначеному підпунктом 86.7.1 цього пункту.

Аналіз наведених положень дає суду підстави дійти до висновку, що платник податків, у разі незгоди із висновками акту перевірки, має право подати до контролюючого органу заперечення на акт перевірки протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки).

Своєю чергою, у контролюючого органу, у разі надходження від платника податків заперечень на акт перевірки у строки, встановлені ПК України, наявний обов`язок здійснити розгляд таких заперечень, та повідомити платника податків про місце і час проведення розгляду матеріалів перевірки не пізніше ніж за чотири робочі дні до дня їх розгляду.

Отже, наведені положення ПК України встановлюють порядок та строки розгляду заперечень платника податків на акт перевірки, які подані протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки).

Відповідно до листа ГУ ДПС у м. Києві від 04.11.2022 № 15077/І/26-15-04-13-08 заперечення на акт перевірки, які подані ТОВ «Фомальгаут-Полімін» контролюючим органом залишено без розгляду. Тобто, подані позивачем заперечення на акт перевірки по суті контролюючим органом не розглядалися, у зв`язку із поданням їх поза межами строків встановлених ПК України. Разом з цим ТОВ «Фомальгаут-Полімін» у позовній заяві не порушує питання щодо неправомірності дій контролюючого органу в частині залишення без розгляду, поданих ним заперечень на акт перевірки.

Зважаючи на викладене всі доводи та твердження позивача стосовно порушення відповідачем порядку та строків розгляду заперечень, і прийняття податкового повідомлення-рішення, судом не приймаються до уваги, та відхиляються, з огляду на їх безпідставність.

Разом з цим надаючи оцінку наявності/відсутності підстав для прийняття відповідачем спірного рішення, суд враховує наступне.

Згідно із пунктом 187.1 статті 187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", незалежно від дати накладення електронного підпису.

За операціями з виконання підрядних будівельних робіт суб`єкти підприємницької діяльності (підрядники та субпідрядники) можуть застосовувати касовий метод податкового обліку відповідно до підпункту 14.1.266 пункту 14.1 статті 14 цього Кодексу.

Згідно із пунктом 198.1 статті 198 ПК України до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій з: а) придбання або виготовлення товарів та послуг; б) придбання (будівництво, спорудження, створення) необоротних активів (у тому числі у зв`язку з придбанням та/або ввезенням таких активів як внесок до статутного фонду та/або при передачі таких активів на баланс платника податку, уповноваженого вести облік результатів спільної діяльності); в) отримання послуг, наданих нерезидентом на митній території України, та в разі отримання послуг, місцем постачання яких є митна територія України; г) ввезення необоротних активів на митну територію України за договорами оперативного або фінансового лізингу; ґ) ввезення товарів та/або необоротних активів на митну територію України.

Відповідно до пункту 198.2 статті 198 ПК України датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше:

дата списання коштів з рахунку платника податку в банку/небанківському надавачу платіжних послуг на оплату товарів/послуг, а в разі постачання товарів/послуг, оплата яких здійснюється електронними грошима, - дата списання електронних грошей платника податків як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, на електронний гаманець постачальника;

дата отримання платником податку товарів/послуг.

У відповідності до вимог пункту 198.6 статті 198 ПК України не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями (тимчасовими, додатковими та іншими видами митних декларацій, за якими сплачуються суми податку до бюджету при ввезенні товарів на митну територію України), іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.

У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними у абзаці першому цього пункту документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу.

Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

У разі якщо платник податку не включив у відповідному звітному періоді до податкового кредиту суму податку на додану вартість на підставі отриманих податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, таке право зберігається за ним протягом 365 календарних днів з дати складення податкової накладної/розрахунку коригування.

Суми податку, сплачені (нараховані) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, зазначені в податкових накладних/розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням строку реєстрації, включаються до податкового кредиту за звітний податковий період, в якому зареєстровано податкові накладні/розрахунки коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, але не пізніше ніж через 365 календарних днів з дати складення податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних.

Разом з цим, пунктом 201.1 статті 201 ПК України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до вимог пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені;

для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Згідно пункту 120-1.1 статті 120 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами «а» - «г» цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

- 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

- 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

- 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

- 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Таким чином, враховуючи наведені вище положення, на платника податків покладено обов`язок щодо реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних у строк, встановлений податковим законодавством, а саме для податкових накладних складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені, а для податкових накладних складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені. Порушення вказаних строків реєстрації податкових накладних свідчить про наявність порушення, за яке передбачена відповідальність у вигляді штрафу в залежності від терміну такого порушення, що передбачено пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України.

Суд звертає увагу, що 18 березня 2020 року набрав чинності Закон України від 17.03.2020 № 533-IХ «Про внесення змін до Податкового кодексу та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню короновірусної хвороби (COVID-19) (далі Закон № 533-IХ)

У зв`язку з набранням чинності Закону № 533-IХ (з урахуванням змін, внесених Законом України від 30 березня 2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» та Законом України від 13 травня 2020 року № 591-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо додаткової підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)») підрозділ 10 розділу XX ПК України був доповнений пунктом 52-1 такого змісту:

«За порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії; відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу; порушення вимог законодавства в частині: - обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів; - цільового використання пального, спирту етилового платниками податків; - обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками; - здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального; - здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку; - порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.

Протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню».

Верховний Суд за результатами аналізу наведених норм у постанові від 10 грудня 2021 року у справі № 420/10367/20 сформував такий правовий висновок:

«Перелік порушень податкового законодавства, за які контролюючим органом нараховуються штрафні санкції в період дії карантину на території України є вичерпним та не включає застосування штрафних санкцій за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних у період з 1 березня 2020 року і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину.

Отже, штрафні санкції за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних в ЄРПН у період з 1 березня 2020 року і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, не застосовуються». Кабінет Міністрів України установив карантин на підставі постанови від 11 березня 2020 року N 211 з 12 березня 2020 року. Постановою від 27 червня 2023 року N 651 «Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» Кабінет Міністрів України скасував 30 червня 2023 року з 24 години 00 хвилин на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Тобто законодавець шляхом внесення змін до ПК України запровадив мораторій на застосування штрафних санкцій, у тому числі і за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних у відповідний період.

До завершення карантину Указом Президента України від 24 лютого 2022 року

№ 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні був введений воєнний стан, який на підставі Указів Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжувався та триває досі.

З метою реалізації необхідних заходів щодо підтримки військових і правоохоронних підрозділів у відбитті збройного нападу та забезпечення прав і обов`язків платників податків Верховна Рада України прийняла Закон України від 03 березня 2022 року № 2118-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану», який набрав чинності 7 березня 2022 року (далі - Закон

№ 2118-IX).

Цим Законом підрозділ 10 розділу XX ПК України був доповнений пунктом 69, згідно з яким тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.

На підставі підпунктів 69.1, 69.9 підрозділу 10 розділу XX ПК України в разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок, зокрема щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, встановленої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, - то в такому випадку платники податків звільняються від визначеної цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом трьох місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Для платників та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Законом від 24 березня 2022 року № 2142-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо вдосконалення законодавства на період дії воєнного стану» було внесено зміни до підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України, а саме: слова «трьох місяців» замінено словами «шести місяців».

27 травня 2022 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» від 12 травня 2022 року N 2260-IX (далі - Закон № 2260-IX).

У цьому Законі підпункт 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України викладено у такій редакції:

«У разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року, подання податкової звітності до 20 липня 2022 року та сплати податків та зборів у строк не пізніше 31 липня 2022 року.

Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у цьому підпункті, та перелік документів на підтвердження затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику".

Відтак, з набранням чинності Законом № 2260-IX передбачене підпунктом 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України звільнення від відповідальності поставлене в залежність від підтвердження у визначеному законодавством порядку можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язку, зокрема, щодо реєстрації у відповідному реєстрі податкових накладних.

Закон № 2260-IX підпункт 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнив положеннями, відповідно до яких у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.

Отже, з 27 травня 2022 року припинили застосовуватися положення законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, які поширювалися на правовідносини, що врегульовувались пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України.

Тобто, Законом № 2260-ІХ, який набрав чинності 27.05.2022 року, поновлено відповідальність платників податків у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок згідно з Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності.

Відтак доводи позивача в цій частині, які викладені на 31 аркуші позовної заяви (т. 1, а.с. 31) є безпідставними та такими, що не можуть бути покладені в основу рішення про задоволення позовних вимог.

У той же час Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо сприяння відновленню енергетичної інфраструктури України» від 13.12.2022 № 2836-IX, який набрав чинності 03.01.2023, підпункт 69.1 було викладено в новій редакції. Відповідно до абзаців третього - п`ятого цього пункту платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати обов`язки, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків щодо:

реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31.05.2022, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 15.07.2022;

реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31.05.2022, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 20.07.2022.

Аналіз вказаного дає суду підстави дійти до висновку, що якщо податкові накладні/розрахунки коригування складені платником в період з 01.02.2022 по 31.05.2022, а зареєстровані в ЄРПН з порушенням строку після 15.07.2022, у контролюючого органу є підстави для застосування штрафних (фінансових) санкцій відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України.

Водночас передбачене пунктом 69.1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України звільнення платників податку від відповідальності за порушення строку реєстрації в ЄРПН не стосувалось податкових накладних/розрахунків коригування, складених поза межами строку з 01.02.2022 по 31.05.2022.

У той же час, суд відмічає, що механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Реєстр) визначає Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (далі Порядок №1246).

Згідно із пунктом 2 Порядку №1246 операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації.

В силу вимог пункту 3 Порядку №1246 операційний день триває в робочі дні з 8 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

За правилами пунктів 10-14 Порядку №1246 до Реєстру приймаються податкова накладна та/або розрахунок коригування, складені в електронній формі з накладенням:

кваліфікованого електронного підпису головного бухгалтера (бухгалтера) або кваліфікованого електронного підпису керівника (у разі відсутності у постачальника (продавця) посади бухгалтера) та кваліфікованої електронної печатки (у разі наявності) постачальника (продавця), що є юридичною особою;

кваліфікованого електронного підпису постачальника (продавця), що є фізичною особою - підприємцем.

При цьому розрахунок коригування, що підлягає реєстрації отримувачем (покупцем), приймається до Реєстру, якщо він складений з накладенням постачальником (продавцем) та отримувачем (покупцем) кваліфікованого електронного підпису відповідно до абзаців першого - третього цього пункту.

Для делегування права підпису податкової накладної та/або розрахунку коригування іншій посадовій особі платник податку повідомляє про таку особу, в тому числі дані кваліфікованого сертифіката відкритого ключа зазначеної особи, орган ДПС за основним місцем обліку (за неосновним місцем обліку - для платників податку, які змінили місцезнаходження та для яких сплата визначених законодавством податків і зборів після такої реєстрації здійснюється за місцем попередньої реєстрації до закінчення поточного бюджетного періоду) відповідно до Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Після накладення кваліфікованого електронного підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДПС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України Про електронні довірчі послуги, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

Після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:

відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);

чинності кваліфікованого електронного підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу;

наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;

наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);

наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;

факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;

наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;

дотримання вимог Законів України Про електронні довірчі послуги, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС.

У той же час підпунктом 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України установлено, що, на період до припинення або скасування воєнного, надзвичайного стану на території України, з метою захисту прав платників, збереження та захисту даних надання електронних сервісів та приймання електронних документів від платників податків здійснюються у робочі дні з 8 години до 18 години.

Вказані зміни до ПК України внесені на підставі Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» від 15.03.2022 № 2120-IX, який набув чинності 17.03.2022 (далі Закон № 2120-IX).

Суд аналізуючи наведені положення звертає увагу на те, що дія підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України поширюється на правовідносини, які складаються в процесі приймання електронних документів контролюючим органом, проте не регулює питання надсилання таких документів платником податків не встановлюючи жодних обмежень поведінки платника щодо вчинення дій, спрямованих на реалізацію виконання обов`язку щодо подання відповідних даних контролюючому органу.

Правове значення підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України полягає в тому, що цією нормою звільнено контролюючий орган від обов`язку забезпечувати функціонування електронних сервісів після 18 години та у позаробочі дні.

Разом із тим аналізований правовий припис підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України не стосується порядку вчинення дій платником податків, а отже, не змінює граничних строків та порядку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в аспекті спрямованих платником дій для таких цілей.

Так, контролюючий орган вчиняє дії щодо прийняття податкових накладних/розрахунків коригування та надсилання квитанцій в інші строки та з урахуванням обмежень, введених підпунктом 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України - у робочі дні з 8 години до 18 години. Тобто, такі скорочені строки вчинення дій контролюючим органом щодо прийняття електронних документів не означають одночасного обмеження платника податків щодо виконання податкового обов`язку поданням податкових накладних/розрахунків коригування на реєстрацію.

Виходячи зі співвідношення предметів регулювання підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України на норм статті 201 ПК України та Порядку № 1246, вчиненню платником дій щодо надіслання на реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування у визначений у Порядку № 1246 строк кореспондують дії контролюючого органу щодо приймання та проведення реєстрації означених накладних відповідно до строків, установлених у підпункті 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, що становить належний порядок вчинення платником дій з надсилання та прийняття контролюючим органом для реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування під час воєнного стану.

При цьому, задля забезпечення належної реалізації процедури реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, контролюючий орган зобов`язаний прийняти податкові накладні/розрахунки коригування, надіслані у межах граничних строків та впродовж операційного дня, визначених для платника у Порядку № 1246, та на наступний робочий день до 18 години, якщо прийняття таких податкових накладних/розрахунків коригування є неможливим у межах попереднього дня з урахуванням строків у підпункті 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, прийняти їх та зареєструвати. Іншими словами, у контролюючого органу зберігається обов`язок належного реагування на правомірні дії платника, але з урахуванням обмеженого робочого часу податкового органу згідно з підпунктом 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України.

Наведений підхід узгоджується з принципом «належного урядування», згідно з яким у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи мають діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (рішення у справах "Беєлер проти Італії" [ВП] (Beyeler v. Italy [GC]), заява № 33202/96, параграф 120, ECHR 2000-I; "Онер`їлдіз проти Туреччини" [ВП] (Oneryildiz v. Turkey [GC]), заява № 48939/99, параграф 128, ECHR 2004-XII; "Megadat.com S.r.l. проти Молдови" (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), заява № 21151/04, параграф 72; "Москаль проти Польщі" (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, параграф 51).

У рішенні у справі «Рисовський проти України» Європейський суд з прав людини вказав на те, що принцип «належного урядування», зокрема, передбачає, що на державні органи покладений обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не можуть мати можливість уникати виконання своїх обов`язків (заява № 29979/04, параграф 70).

Принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (рішення у справі "Москаль проти Польщі" (Moskal v. Poland), параграф 73). Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам. З іншого боку, потреба виправити минулу "помилку" не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (рішення у справі "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки" (Pincova and Pine v. The Czech Republic), заява № 36548/97, параграф 58). Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (рішення у справі "Лелас проти Хорватії" (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, параграф 74).

Зокрема, на державні органи покладений обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (рішення у справах "Лелас проти Хорватії" (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, параграф 74; "Тошкуце та інші проти Румунії" (Toscuta and Others v. Romania), заява № 36900/03, параграф 37) і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (рішення у справах "Онер`їлдіз проти Туреччини" (Oneryildiz v. Turkey), параграф 128; "Беєлер проти Італії" (Beyeler v. Italy), параграф 119).

Суд зазначає, що у подальшому законодавець усунув неоднозначність правового регулювання закріпивши у підпункті 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України положення про те, що операційний день для реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, на який припадає граничний строк реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, триває з 0 годин 00 хвилин до 24 години 00 хвилин. Ці зміни внесені до підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України згідно із Законом України від 12 січня 2023 року № 2876-IX «Про внесення змін до розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування», який набрав чинності 8 лютого 2023 року.

Отже, суд констатує, що операційний день для направлення платником податків податкової накладної/розрахунку коригування до податкової накладної в ЄРПН триває в робочі дні з 8 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин.

Таким чином до спірних правовідносин слід застосовувати пункт 3 Порядку

№ 1246, а не положення підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України.

Аналогічний правовий підхід викладено у постанові Верховного Суду від 14.12.2023 у справі № 260/5659/22.

Отже, перевіряючи наявність/відсутність порушення граничних строків реєстрації, суд бере до уваги період складення податкових накладних з 01.02.2022 по 31.05.2022, граничний строк їх реєстрації 15.07.2022, з урахуванням внесених змін до законодавства, які описані вище, та тривалість операційного дня для направлення платником податків податкової накладної/розрахунку коригування до податкової накладної в ЄРПН - з 8 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин.

Встановленні судом податкові накладні щодо яких платником податків (позивачем) не порушено строки їх реєстрації в ЄРПН, у зв`язку з направленням їх у строки встановлені законом (15.07.2022) та в межах операційного дня та на які поширює свою дії положення підпункт 69.2 пункту 69.2 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення ПК України.

1) податкова накладна № 165 від 13.05.2022 (т. 1, а.с. 138-139) направлена для реєстрації в ЄРПН 15.07.2022 о 19:08, що підтверджується протоколом руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій (т. 1, а.с. 141-142);

2) податкова накладна № 316 від 13.05.2022 (т. 1, а.с. 143-144) направлена для реєстрації в ЄРПН 15.07.2022 о 19:10:09 що підтверджується протоколом руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій (т. 1, а.с. 146-147);

3) податкова накладна № 317 від 13.05.2022 (т. 1, а.с. 148-149) направлена для реєстрації в ЄРПН 15.07.2022 о 19:10:09, що підтверджується протоколом руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій (т. 1, а.с. 151-152);

4) податкова накладна № 318 від 10.05.2022 (т. 1, а.с. 153-154) направлена для реєстрації в ЄРПН 15.07.2022 о 19:10:09, що підтверджується протоколом руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій (т. 1, а.с. 156-157);

5) податкова накладна № 02.05.2022 № 319 (т. 1, а.с. 158-159) направлена для реєстрації в ЄРПН 15.07.2022 о 19:10:08, що підтверджується протоколом руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій (т. 1, а.с. 161-162);

6) податкова накладна від 06.05.2022 № 320 (т. 1, а.с. 163-164) направлена для реєстрації в ЄРПН 15.07.2022 о 19:10:08, що підтверджується протоколом руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій (т. 1, а.с. 166-167);

7) податкова накладна від 12.05.2022 № 321 (т. 1, а.с. 168-169) направлена для реєстрації в ЄРПН 15.07.2022 о 19:10:09, що підтверджується протоколом руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій (т. 1, а.с. 171-172);

8) податкова накладна від 25.05.2022 № 333 (т. 1, а.с. 173-174) направлена для реєстрації в ЄРПН 15.07.2022 о 19:11:46, що підтверджується протоколом руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій (т. 1, а.с. 176-177);

9) податкова накладна від 18.05.2022 № 367 (т. 1, а.с. 183-184) направлена для реєстрації в ЄРПН 15.07.2022 о 19:12:43, що підтверджується протоколом руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій (т. 1, а.с. 191-192);

10) податкова накладна від 24.05.2022 № 394 (т. 1, а.с. 193-194) направлена для реєстрації в ЄРПН 15.07.2022 о 19:13:18, що підтверджується протоколом руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій (т. 1, а.с. 196-197);

11) податкова накладна від 24.05.2022 № 393 (т. 1, а.с. 198-199) направлена для реєстрації в ЄРПН 15.07.2022 о 19:13:19, що підтверджується протоколом руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій (т. 1, а.с. 201-202);

12) податкова накладна від 17.05.2022 № 424 (т. 1, а.с. 203-204) направлена для реєстрації в ЄРПН 15.07.2022 о 19:13:47, що підтверджується протоколом руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій (т. 1, а.с. 206-207);

13) податкова накладна від 20.05.2022 № 425 (т. 1, а.с. 208-209) направлена для реєстрації в ЄРПН 15.07.2022 о 19:13:48, що підтверджується протоколом руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій (т. 1, а.с. 211-212);

14) податкова накладна від 20.05.2022 № 426 (т. 1, а.с. 213-214) направлена для реєстрації в ЄРПН 15.07.2022 о 19:13:48, що підтверджується протоколом руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій (т. 1, а.с. 216-217);

15) податкова накладна від 20.05.2022 № 427 (т. 1, а.с. 218-219) направлена для реєстрації в ЄРПН 15.07.2022 о 19:13:48, що підтверджується протоколом руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій (т. 1, а.с. 221-222);

16) податкова накладна від 26.05.2022 № 475 (т. 1, а.с. 223-224) направлена для реєстрації в ЄРПН 15.07.2022 о 19:14:17, що підтверджується протоколом руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій (т. 1, а.с. 225а-226);

17) податкова накладна від 26.05.2022 № 476 (т. 1, а.с. 227-228) направлена для реєстрації в ЄРПН 15.07.2022 о 19:14:18, що підтверджується протоколом руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій (т. 1, а.с. 230-231);

18) податкова накладна від 24.05.2022 № 477 (т. 1, а.с. 232-233) направлена для реєстрації в ЄРПН 15.07.2022 о 19:14:16, що підтверджується протоколом руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій (т. 1, а.с. 235-236);

19) податкова накладна від 24.05.2022 № 478 (т. 1, а.с. 237-238) направлена для реєстрації в ЄРПН 15.07.2022 о 19:14:17, що підтверджується протоколом руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій (т. 1, а.с. 240-241);

20) податкова накладна від 27.05.2022 № 479 (т. 1, а.с. 242-243) направлена для реєстрації в ЄРПН 15.07.2022 о 19:14:17, що підтверджується протоколом руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій (т. 1, а.с. 245-246);

21) податкова накладна від 30.05.2022 № 480 (т. 1, а.с. 247-248) направлена для реєстрації в ЄРПН 15.07.2022 о 19:14:18, що підтверджується протоколом руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій (т. 1, а.с. 250, т. 2, а.с. 1);

22) податкова накладна від 23.05.2021 № 481 (т. 2, а.с. 2-3) направлена для реєстрації в ЄРПН 15.07.2022 о 19:14:51, що підтверджується протоколом руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій (т. 2, а.с. 5-6 );

23) податкова накладна від 31.05.2022 № 482 (т. 2, а.с. 7-8) направлена для реєстрації в ЄРПН 15.07.2022 о 19:14:52, що підтверджується протоколом руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій (т. 2, а.с. 10-11 );

24) податкова накладна від 31.05.2022 № 483 (т. 2, а.с. 12-13) направлена для реєстрації в ЄРПН 15.07.2022 о 19:14:52, що підтверджується протоколом руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій (т. 2, а.с. 15-16);

25) податкова накладна від 16.05.202 № 489 (т. 2, а.с. 17-18) направлена для реєстрації в ЄРПН 15.07.2022 о 19:15:10, що підтверджується протоколом руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій (т. 2, а.с. 20-21)

26) податкова накладна від 25.05.2022 № 490 (т. 2, а.с. 22-23) направлена для реєстрації в ЄРПН 15.07.2022 о 19:15:11, що підтверджується протоколом руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій (т. 2, а.с. 25-26);

27) податкова накладна від 31.05.2022 № 491 (т. 2, а.с. 27-28) направлена для реєстрації в ЄРПН 15.07.2022 о 19:15:11, що підтверджується протоколом руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій (т. 2, а.с. 30-31);

28) податкова накладна від 19.05.2022 № 617 (т. 2, а.с. 32-33) направлена для реєстрації в ЄРПН 15.07.2022 о 19:15:59, що підтверджується протоколом руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій (т. 2, а.с. 35-36);

29) податкова накладна від 20.05.2022 № 619 (т. 2, а.с. 37-38) направлена для реєстрації в ЄРПН 15.07.2022 о 19:16:00, що підтверджується протоколом руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій (т. 2, а.с. 40-41);

30) податкова накладна від 20.05.2022 № 620 (т. 2, а.с. 42-43) направлена для реєстрації в ЄРПН 15.07.2022 о 19:16:37, що підтверджується протоколом руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій (т. 2, а.с. 45-46).

Загальна сума ПДВ за окресленими податковими накладними складає 365550,50 грн, а тому розмір безпідставно застосованих відповідачем до позивача штрафних санкцій (10%) становить 36 555,05 грн.

Разом з цим, в ході розгляду справи, за наслідком дослідження матеріалів справи, судом встановлено, що позивачем дотримано строки реєстрації податкових накладних, які встановлені пунктом 201.10 статті 201 ПК України, та на які не розповсюджується дія положень підпункту 69.2 пункту 69.2 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення ПК України, оскільки останні відправлені платником податків для їх реєстрації в ЄРПН в межах операційного дня, який встановлений положеннями пункту 3 Порядку № 1246, тобто до 20:00, та у строки встановлені пунктом 201.10 статті 201 ПК України.

Дані обставини підтверджуються протоколами руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій, які містять в матеріалах справи

Податкові накладні та докази, які підтверджують їх направлення для реєстрації в ЄРПН платником податків (позивачем) містяться в матеріалах справи.

Загальна сума ПДВ за такими накладними (перелік їх наведено позивачем на аркуші 5-15, та який перевірено судом, за наслідком дослідження матеріалів справи) становить 4 864 550 грн. Штрафні санкції застосовані контролюючим органом у розмірі 10%, тобто становлять 486 455,00 грн.

Отже, суд вважає, що штрафні санкції, нараховані контролюючим за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних в ЄРПН (т. 1, а.с. 5-15 (перелік накладних) застосовано ГУ ДПС у м. Києві протиправно.

Аналіз матеріалів справи вказує на те, що відповідач, застосовуючи штрафні санкцій в окресленій частині, керувався положеннями підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, та помилково дійшов до висновку, що операційний день для реєстрації податкових накладних та/або розрахунку коригування податкових накладних в ЄРПН становить до 18:00 год.

Разом з цим суд наголошує, що ГУ ДПС у м. Києві, заперечуючи щодо задоволення позовних вимог, хоча і подав відзив на позовну заяву, проте мотиви та доводи, якими він обґрунтовує підстави для відмови у задоволенні позовних вимог є такими, що не стосуються фактичних обставин справи.

Резюмуючи викладене, суд приходить до висновку, що відповідачем протиправно застосовано до позивача штрафні санкції у розмірі 486 455,00 грн.

Таким чином, суд погоджується в цій частині з доводами ТОВ «Фомальгаут-Полімін» та вважає, що загальна сума безпідставно застосованих контролюючим органом штрафних (фінансових) санкцій становить 486 455,00 грн + 36 555,05 грн = 523 010,05 грн.

Водночас суд зазначає, що на аркуші 16-25 позовної заяви (т. 1, а.с. 16-25) ТОВ «Фомальгаут-Полімін» підтверджує обставини несвоєчасної реєстрації податкових накладних у кількості 669 штук.

Мотивуючи відсутність підстав для притягнення його до відповідальності за порушення строків реєстрації в ЄРПН таких податкових накладних, позивач зазначає про відсутність своєї вини, внаслідок російської агресії на території України (обстріли, відключення світла).

Також на аркушах 16-25 позовної заяви позивач вказує перелік податкових накладних, які не змогли бути ним зареєстровані в ЄРПН внаслідок відсутності реєстраційного ліміту, а на аркушах 25-28 (т. 1, а.с. 28) наводить перелік податкових накладних, у разі вчасної реєстрації яких контрагентами-постачальниками, він мав би реєстраційний ліміт, який забезпечив би реєстрацію товариством податкових накладних у строки, встановлені законом.

Суд критично сприймає такі доводи ТОВ «Фомальгаут-Полімін» та стосовно відсутності вини товариства у несвоєчасній реєстрації податкових накладних через відсутність ліміту на електронному рахунку зазначає, що забезпечення необхідного ліміту для реєстрації податкових накладних на електронному рахунку є обов`язком платника, а наявність чи відсутність необхідного ліміту для реєстрації податкових накладних залежить виключно від дій або бездіяльності позивача.

Отримуючи кошти від контрагентів за товари, послуги, виконані роботи, позивач отримує від них в тому числі і ПДВ, що дає йому можливість використовувати ці кошти на поповнення електронного рахунку з метою подальшої реєстрації ПН/РК. Не вчиняючи зазначених дій, позивач залишає суму сплаченого йому ПДВ у власному обігу, тобто діє за власним розсудом та обираючи той напрямок використання цих коштів який є йому економічно вигідним та необхідним. Але в такому випадку, на думку суду, платник податку не може використовувати в подальшому посилання на свій економічний стан, збитковість як підставу для звільнення від виконання податкового обов`язку.

У разі недостатності грошових коштів на електронному рахунку платника податків для реєстрації податкової накладної в ЄРПН платник зобов`язаний перерахувати зі свого поточного рахунку на рахунок в системі електронного адміністрування ПДВ суму коштів, достатню для реєстрації такої податкової накладної.

Позивач, направляючи на реєстрацію податкові накладні у строки, визначені пунктом 201.10 статті 201 ПК України, був обізнаний про відсутність необхідного ліміту для їх реєстрації. Проте, ним не вчинялося жодних дій, щодо поповнення електронного рахунку з метою збільшення суми ліміту та своєчасної реєстрації податкових накладних.

Саме лише здійснення суб`єктом господарювання перевірки ліміту на електронному рахунку податку на додану вартість, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні, не свідчить про намір здійснити реєстрацію у встановлені терміни, а отже не виключає вину підприємства у здійсненні податкового правопорушення.

Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 24.04.2018 справі № 808/2289/17.

Крім того, направлення позивачем ПН до ЄРПН при обізнаності щодо відсутності на власному електронному рахунку достатніх коштів для такої реєстрації не є підтвердженням виконання ним свого податкового обов`язку, оскільки такі дії вчинені не в послідовності визначеній ПК України, а саме: спочатку поповнення коштів не електронному рахунку, а потім подання ПН на реєстрацію.

Тобто, на думку суду, позивач не забезпечив створення залежних виключно від нього умов для реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, а саме не підтримував необхідного ліміту на рахунку в системі електронного адміністрування ПДВ для реєстрації податкових накладних.

Згідно з статтею 109 ПК України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

В ПК України вина платника не передбачена як обов`язковий елемент складу податкового правопорушення, відповідальність за яке передбачена пункту 120-1. 1 статті 120-1 ПК України, що підтверджується змістом статті 109 цього кодексу.

Також суд враховує правові позиції Верховного Суду у подібних справах

№ 825/824/17 (постанова від 28.02.2020), № 816/390/17 (постанова від 30.01.2018), № 808/2289/17 (Постанова від 24.04.2018), № 620/1221/19 (постанова від 18.02.2020), при розгляді яких суд дійшов до висновку, що з системного аналізу статей 109, 120-1 ПК України вбачається, що для вирішення питання про наявність/відсутність підстав для застосування до платника податку відповідальності за затримку реєстрації ПН необхідно встановити причини, що зумовили допущення такого пропуску, та перевірити чи вчинив платник податку усі залежні від нього дії з метою належного виконання податкового обов`язку щодо своєчасності реєстрації таких документів.

Отже, незабезпечення позивачем необхідного ліміту коштів на рахунку в СЕА ПДВ для реєстрації податкових накладних, що потягло за собою несвоєчасну їх реєстрацію, - є безумовною підставою для визнання таких дій порушенням фінансової дисципліни незалежно від фінансово-економічного стану платника податків, форми власності, джерел фінансування та дає підстави прийти до висновку, що порушення граничних термінів реєстрації в ЄРПН ПН.

З приводу ж неможливості вчасної реєстрації податкових накладних у зв`язку із військовою агресією російської федерації на території України, суд зазначає, що такі податкові накладні містять в матеріалах справи (т. 2, а.с. 96-141) №№ 1246, 1247, 1248, 1250 від 21.06.2022, від 22.06.2022 №№ 1256, 1259, 1260, 1262, 1265, та були скеровані позивачем для реєстрації в ЄРПН 15.07.2024, тобто в межах кінцевого строку, встановленого пунктом 201.10 статті 201 ПК України для реєстрації податкових накладних та/або розрахунку коригування до податкових накладних в ЄРПН, проте поза межами операційного дня, а саме після 20:00 год.

Разом з цим матеріалами справи підтверджено, що ТОВ «Фомальгаут-Полімін» протягом операційного дня 15.07.2022 здійснював реєстрацію безлічі податкових накладних в ЄРПН.

Відтак, суд не вбачає підстав стверджувати про наявність у позивача будь-яких об`єктивних та незалежних від нього обставин, що зумовили порушення ним строків реєстрації зазначених вище податкових накладних.

Отже, наведене в сукупності зумовлює висновком суду про протиправність спірного рішення виключно в частині застосування ГУ ДПС у м. Києві суми штрафних (фінансових) санкцій (штрафу) у розмірі 523 010,05 грн (486 455,00 грн + 36 555,05 грн = 523 010,05 грн).

В іншій частині податкове повідомлення-рішення від 23.02.2023

№ 140700413, а саме застосування до товариства штрафних (фінансових) санкції (штрафу) у розмірі 1 100 865,64 грн (1 623 875,69 грн 523 010,05), суд вважає правомірним.

Частиною 1 статті 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Згідно із частиною 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані докази, суд дійшов до висновку про часткову не відповідність оскаржуваного рішення критеріям, які встановлені частиною 2 статті 2 КАС України, з огляду на що наявні підстави для часткового задоволення адміністративного позову.

Згідно із частиною 1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Відповідно до частини 3 статті 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Сума судового збору, сплачена позивачем 24 358,14 грн. Сума майнових вимог за позовом становить 1 623 875,69 грн. Сума задоволених майнових вимог - 523 010,05 грн.

Сума судового збору, яка підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача становить 7845,15 грн.

На підставі викладеного, керуючись статтями 243-246, 250, 255 КАС України, суд

в и р і ш и в :

1. Адміністративний позов задовольнити частково.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 23.02.2023 № 140700413 в частині застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафу) у сумі 523 010,05 грн. (п`ятсот двадцять три тисячі десять гривень 05 копійок).

3. В іншій частині у задоволенні позову відмовити.

4. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві (місцезнаходження: 03115, м. Київ, вул. Шолуденка, б. 33/19, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ФОМАЛЬГАУТ-ПОЛІМІН» (місцезнаходження: 03680, м. Київ, вул. Пшенична, б. 2-а, ) судовий збір у розмірі 7 845 (сім тисяч вісімсот сорок п`ять) грн. 15 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Кушнова А.О.