Справа № 380/19881/24
Суддя: Костецький Назар Володимирович
Дата ухвалення: 2025-05-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 травня 2025 рокусправа № 380/19881/24

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючий-суддя Костецький Н.В.,

секретар судового засідання Хмелик І.А.,

за участі:

представника відповідача Григоришин А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Львові в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції у Львівській області (пл. Генерала Григоренка 36, м. Львів, ) про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,-

в с т а н о в и в:

на розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області, у якій позивач, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просить суд:

- визнати протиправним і скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області від 25.06.2024 №348 о/с «Про особовий склад» в частині переміщення лейтенанта поліції ОСОБА_1 на посаду інспектора взводу №1 роти №2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно- раптової дії» (стрілецький) ГУНП;

- визнати протиправним і скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області від 28.08.2024 №3362 «Про застосування дисциплінарного стягнень до окремих працівників ГУНП у Львівській області» в частині застосування до інспектора взводу №1 роти №2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення - звільнення зі служби;

- визнати протиправним і скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області від 16.09.2024 №595 о/с «Про особовий склад»;

- поновити ОСОБА_1 на посаді слідчого слідчого відділення Червоноградського районного відділу поліції ГУНП з 26 червня 2024 року;

- стягнути з Головного управління Національної поліції у Львівській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 17.09.2024 по момент винесення рішення судом.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що у спірних правовідносинах, протиправно було переміщено його на посаду, яка входить у штат підрозділу поліції особливого призначення, комплектування яких врегульовано спеціальними нормативно-правовими актами, які у спірних правовідносинах відповідачем дотримані не були. Порушення процедури комплектування підрозділу поліції особливого призначення, яка встановлена Положеннями, а саме призначення поліцейського на відповідну посаду, не може свідчити, що такий поліцейський вчинив прогул, адже притягнення до дисциплінарної відповідальності за неналежне виконання службових обов`язків можливе лише якщо такі обов`язки покладені на особу законно. Фактично, позивача звільнено за прогули, з посади на яку було переміщено незаконно, без добровільної згоди позивача, права вибору іншої вакантної посади, та без врахування рівня фізичної підготовленості, здатності за своїми діловими, професійними, моральними якостями, освітнім і кваліфікаційним рівнем, станом здоров`я забезпечувати виконання завдань та функцій, покладених на БПОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП. Позивача переміщено без його згоди у зв`язку із скороченням штатів або проведення реорганізації. Водночас, відповідач не пропонував позивачу жодних вакантних посад, а прийняв одноособове рішення перемістити його на посаду інспектора взводу №1 роти №2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП, що за місцезнаходженням несення служби є в іншому населеному пункті. Позивач звертає увагу, що поліцейського на службу підрозділи спеціальної поліції та поліції особливого призначення передбачає попереднє проходження ВЛК для встановлення придатності до несення служби на посаді, на яку переміщується особа. У спірних правовідносинах відповідачем не дотримано норм Положення в частині проходження позивачем ВЛК перед переміщенням на посаду інспектора взводу №1 роти №2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП. Позивач вважає своє звільнення незаконним, а наказ ГУНП у Львівській області від 25.06.2024 №348 о/с в частині застосування до нього дисциплінарного стягнення - звільнення зі служби та наказ від 16.09.2024 №595 о/с такими, що підлягають скасуванню. Оскільки підставою прийняття оскаржуваного наказу ГУНП у Львівській області від 16.09.2024 №595 о/с «Про особовий склад» став наказ ГУНП у Львівській області від 28.08.2024 №3362, то, на думку позивача, такий відповідно теж є протиправним та підлягає скасуванню в частині притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Ухвалою суду від 27.09.2024 відкрито спрощене позовне провадження у справі без повідомлення (виклику) сторін.

Відповідач щодо задоволення позову заперечив з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Зазначає, що наказом Національної поліції України № 615 від 07.06.2024 затверджено Перелік змін у штатах Національної поліції, згідно з яким у ГУНП у Львівській області 698 посад скорочено та уведено 698 посад, 3 з яких уведено в секторі ювенальної превенції, що створюється, 397 в Батальйоні поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький), що створюється та 298 в Батальйоні поліції особливого призначення, який створюється у зв`язку з реорганізацією Полку поліції особливого призначення. Як вбачається з вищенаведеного наказу, процедура реорганізації має місце тільки у Полку поліції особливого призначення, у якому скорочуються усі посади, натомість Батальйон поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області є новоствореним підрозділом. Формування Батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) здійснюється із розрахунку 10% поліцейських, які підлягають мобілізації територіальних (відокремлених) структурних підрозділів ГУНП у Львівській області.

Позивач перебував на посаді слідчого слідчого відділення Червоноградського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області. Відповідно до наказу НПУ № 615 у слідчому відділенні Червоноградського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області скорочується одна посада слідчого.

Відповідач звертає увагу що в даному випадку відсутня процедура реорганізації слідчого відділення Червоноградського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області, за якої скороченню підлягали б усі посади вказаного підрозділу, а відбулося скорочення штатів. Ця обставина має значення у зв`язку з тим, що порядок реорганізації та порядок скорочення штатів не є тотожними процедурами та мають визначені законом відмінності у правовому регулюванні.

Зазначає, що Законом України «Про Національну поліцію» врегульовано тільки порядок призначення поліцейських на посади під час здійснення реорганізації (стаття 68), який у спірних правовідносинах не застосовується, оскільки у даному випадку відбулась не реорганізація, а скорочення штатів. Наслідком скорочення штатів є звільнення поліцейського зі служби в поліції відповідно до п.4 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію». При цьому Закон України «Про Національну поліцію» не покладає на орган поліції жодних додаткових обов`язків щодо пропонування поліцейському посад під час скорочення штатів, як на це помилково вказує позивач, посилаючись на норми трудового законодавства, оскільки зміни в спеціальному законодавстві з питань проходження служби в поліції, що відбулися з 01.05.2022 р., виключили можливість субсидіарного застосування норм трудового законодавства до регулювання порядку переміщення поліцейських.

Відповідач вважає, що наведені позивачем у позовній заяві аргументи, мотивовані нормами загального трудового законодавства, не заслуговують на увагу Суду, оскільки у спірних правовідносинах Кодекс законів про працю України не є законом, який підлягає застосуванню.

25.06.2024 лейтенанта поліції ОСОБА_1 ознайомлено з попередженням про організаційно-штатні зміни, а саме скорочення посади слідчого слідчого відділення Червоноградського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області та про можливе наступне звільнення зі служби в поліції (через два місяці з дня отримання попередження) відповідно до пункту 4 частини 1 статті 77 (у зв`язку із скороченням штатів або проведення організаційних заходів) Закону України «Про Національну поліцію» та запропоновано засвідчити факт ознайомлення особистим підписом, проте лейтенант поліції ОСОБА_1 відмовився від підпису у відмітці про ознайомлення. Водночас, як вбачається з доповідної записки начальника Червоноградського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області полковника поліції Ігоря Підлужного від 13.06.2024 для комплектування новоствореного підрозділу, Червоноградський районним управлінням поліції ГУНП у Львівській області виділено 19 поліцейських із розрахунку 10 % від загальної списочної чисельності підрозділу, з яких 7 поліцейських виявило бажання щодо подальшого проходження служби у вищезазначеному підрозділі.

Крім цього, у Батальйон поліції особливого призначення «Корпус оперативно- раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області начальником Червоноградського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області запропоновано для призначення лейтенанта поліції ОСОБА_1 , слідчого слідчого відділення Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області, який пройшов повний курс військової підготовки за програмою підготовки офіцерів запису, склав встановлені іспити та атестований до офіцерського складу, наказом МО України від 28.10.2009 № 933 о/с присвоєно первинне військове звання молодший лейтенант запасу. Проявляє стійкість до стресу та педантизм. Емоційно стійкий, нечутливий до впливу навколишнього середовища, стриманий. Схильний адекватно сприймати труднощі, реагувати на них та приймати конструктивні рішення для їх подолання.

В подальшому, 25.06.2024 року заступником начальника ГУНП у Львівській області полковником поліції Романом Турчаком на підставі доповідної записки начальника Червоноградського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області полковника поліції Ігоря Підлужного порушено клопотання про призначення лейтенанта поліції ОСОБА_1 на посаду в новостворений підрозділ. Подання мотивоване тим, що поліцейські зобов`язані проходити службу там, де це викликано інтересами служби і обумовлено наказами керівника органу (закладу, установи) поліції, до повноважень якого належить право призначення на посаду та звільнення з посади, а також доповідною запискою начальника Червоноградського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області полковника поліції Ігоря Підлужного, у якій пропонується за рахунок скорочених у підрозділі посад, у тому числі і посади, яку займав позивач, укомплектувати новостворений підрозділ.

Відповідач вважає, що правом на прийняття остаточного рішення щодо подальшого несення служби поліцейськими ГУНП у Львівській області, зокрема і лейтенантом поліції ОСОБА_1 , наділений виключно керівник ГУНП у Львівській області. Наказом ГУНП у Львівській області № 348 о/с від 25.06.2024 лейтенанта поліції ОСОБА_1 переміщено відповідно до підпункту 3 пункту 2 частини 1 та частини 8 статті 65 Закону України «Про Національну поліцію» у зв`язку зі скороченням штатів або проведенням реорганізації на посаду інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області, звільнивши його з посади слідчого слідчого відділення Червоноградського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області, з 26 червня 2024 року, встановивши посадовий оклад у розмірі 2400 гривень та надбавку за специфічні умови проходження служби в поліції у розмірі 40 відсотків.

Зауважує, що відповідно до довідки № 539 військово-лікарської комісії від 22 травня 2024 року ОСОБА_1 є здоровим та придатним до військової служби.

Що стосується згоди поліцейського на переміщення на рівнозначну посаду, відповідач вважає, що Закон України «Про Національну поліцію» уповноважує керівництво за власною ініціативою порушувати відповідне питання щодо переміщення поліцейського, реалізуючи дискреційні повноваження з питань переміщення поліцейських на рівнозначні посади для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби в умовах правового режиму воєнного стану. Звертає увагу, що процедура переміщення у спірних правовідносинах не порушена, оскільки закон не встановлює обов`язку отримати від поліцейського згоду на переміщення у разі скорочення штатів.

Щодо застосування до позивача дисциплінарного стягнення, відповідач вказав, що в ході проведеного службового розслідування, призначеного за фактом відсутності з невідомих причин окремих працівників батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області, в тому числі і ОСОБА_1 , також встановлено, що останній 24.07.2024, 25.07.2024, 26.07.2024, 29.07.2024, 30.07.2024, 31.07.2024, 01.08.2024, 02.08.2024, 05.08.2024, 06.08.2024, 07.08.2024, 08.08.2024, 09.08.2024, 12.08.2024, 13.08.2024, 14.08.2024, 15.08.2024, 16.08.2024, 19.08.2024, 20.08.2024, 21.08.2024, 22.08.2024 та 23.08.2024 був відсутній на службі з невідомих причин та не виходив на зв`язок з керівництвом батальйону, на неодноразові телефонні дзвінки не відповідав. Водночас, у зв`язку з невиходом на службу останнього у вищезазначений період часу працівниками БПОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП у Львівській області, складено акти про відсутність лейтенанта поліції ОСОБА_1 на службі. Як вбачається із матеріалів службового розслідування, позивач проявив безвідповідальне ставлення до виконання службових обов`язків у зв`язку та не прибув на службу, у зв`язку з чим допустив грубе порушення службової дисципліни, яке полягає у безпідставній відсутності на службі у період посиленого варіанту несення служби на час дії в Україні воєнного стану. Службовим розслідуванням установлено, що інспектор взводу № 1 роти № 2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області лейтенант поліції ОСОБА_1 проявив безвідповідальне ставлення до службових обов`язків та 24.07.2024, 25.07.2024, 26.07.2024, 29.07.2024, 30.07.2024, 31.07.2024, 01.08.2024, 02.08.2024, 05.08.2024, 06.08.2024, 07.08.2024, 08.08.2024, 09.08.2024, 12.08.2024, 13.08.2024, 14.08.2024, 15.08.2024, 16.08.2024, 19.08.2024 та 20.08.2024 в розташування батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області за адресою НТВ «Верещиця» ЛьвДУВС, що за адресою: Львівська область, Яворівський район, с. Верещиця, вул. І. Богуна, 4а, не прибув, про місце свого перебування та поважні причини неприбуття на службу не повідомив, у зв`язку з чим допустив грубе порушення службової дисципліни, яке полягає у безпідставній відсутності на службі у період посиленого варіанту несення служби на час дії в Україні воєнного стану, тобто допустив прогули.

Відповідач вважає, що така поведінка позивача є неприпустимою та зумовлена його особистою недисциплінованістю, ігноруванням ним вимог чинного законодавства та нормативних документів, що регламентують діяльність поліції, зокрема в умовах воєнного стану. Просить відмовити в задоволенні позову.

У додаткових поясненнях представник позивача зазначив, що відповідач не ознайомив позивача із посадовими обов`язками інспектора взводу №1 роти №2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП, а посадова інструкція інспектора взводу №1 роти №2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно- раптової дії» (стрілецький) ГУНП була затверджена командиром батальйону поліції особливого призначення «КОРД» (стрілецький) Головного управління Національної поліції Львівської області лише 18.07.2024, тобто після переміщення позивача на посаду інспектора взводу №1 роти №2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП. Положення про батальйон поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУПН у Львівській області затверджено наказом ГУНП у Львівській області від 28.06.2024 №16., а відтак спірний наказ від 25.06.2024 №348 о/с «Про особовий склад», яким переміщено позивача на посаду інспектора взводу №1 роти №2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП, звільнивши його з слідчого слідчого відділення Червоноградського районного відділу поліції ГУНП, з 26 червня 2024 року, прийнятий ще до затвердження вказаного Положення. Отже, на момент прийняття спірного наказу 25.06.2024 Положення про батальйон поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУПН у Львівській області наказом ГУНП у Львівській області затверджено ще не було.

Представник позивача зауважує, що станом на 25.06.2024 (момент прийняття наказу про переміщення позивача) слід керуватись Положенням про підрозділи поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії», затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 26.11.2018 №958 та Положення про підрозділи поліції особливого призначення, затверджене наказом Міністерства внутрішніх справ України від 04.12.2017 №987. Фактично, позивача звільнено за прогул, з посади на яку було переміщено незаконно, без його добровільної згоди та без врахування рівня фізичної підготовленості, здатності за своїми діловими, професійними, моральними якостями, освітнім і кваліфікаційним рівнем, станом здоров`я забезпечувати виконання завдань та функцій, покладених на БПОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП, не забезпечивши при цьому належними умовами для проходження служби на новому місці. Крім цього, порівняльний аналіз посадових інструкцій дає підстави стверджувати, що завдання і обов`язки, а також рівень відповідальності слідчого слідчого відділення Червоноградського районного відділу поліції ГУНП є відмінними від завдань і обов`язків, рівня відповідальності інспектора взводу №1 роти №2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП. При переміщенні позивача на посаду інспектора взводу №1 роти №2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП відповідач порушив норми Положення про діяльність медичної (військово- лікарської) комісії МВС затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 03.04.2017 №285, оскільки переміщення поліцейського на службу підрозділи спеціальної поліції та поліції особливого призначення передбачає попереднє проходження ВЛК для встановлення придатності до несення служби на посаді, на яку переміщується особа.

Ухвалою суду від 19.11.2024 позовну заяву залишено без руху у зв`язку із пропуском позивачем встановленого ч. 5 ст. 122 КАС України місячного строку звернення до суду з позовом в частині оскарження наказу від 25.06.2024 №348.

Ухвалою суду від 27.11.2024 відмовлено у задоволенні заяви представника відповідача про залишення позову без розгляду в частині позовних вимог про визнання протиправним і скасування наказу ГУНП у Львівській області від 25.06.2024 №348 о/с у зв`язку із пропуском позивачем строку звернення із позовом до суду.

Ухвалою суду від 20.01.2025 здійснено перехід із спрощеного позовного провадження до розгляду справи за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 29.01.2025.

29.01.2025 оголошено перерву в підготовчому засіданні до 13.02.2025 для подання додаткових доказів.

13.02.2025 підготовче засідання відкладено на 26.02.2025 у зв`язку із неявкою сторін.

26.02.2025 підготовче засідання відкладено на 05.03.2025 за клопотанням представника позивача.

05.03.2025 підготовче засідання відкладено на 19.03.2025 у зв`язку із неявкою представника позивача.

19.03.2025 підготовче засідання не відбулось у зв`язку із перебуванням головуючого-судді на лікарняному.

16.04.2025 протокольною ухвалою суду закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду на 30.04.2025.

30.04.2025 судове засідання відкладено на 07.05.2025 у зв`язку із неявкою представника позивача.

07.05.2025 оголошено перерву в судовому засіданні до 21.05.2025.

21.05.2025 суд оголосив про перехід до стадії ухвалення судового рішення та час його проголошення в судовому засіданні 28.05.2025 о 12:20 год.

Заслухавши думку, представників сторін, дослідивши наявні у справі докази та письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд встановив такі обставини.

Позивач з 16.11.2021 проходив службу на посаді слідчого слідчого відділення Червоноградського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області.

Наказом Національної поліції України від 07.06.2024 № 615 «Про затвердження переліку змін у штатах Національної поліції» затверджено перелік змін в у штатах Національної поліції, згідно з яким у ГУНП у Львівській області 698 посад скорочено та уведено 698 посад, а також створено в структурі ГУНП у Львівській області батальйон поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький).

Згідно вказаного наказу Національної поліції України, в Червоноградському районному відділі поліції ГУНП у Львівській області скорочується, зокрема, 1 посада слідчого слідчого відділення.

Наказом начальника Головного управління Національної поліції у Львівській області від 25.06.2024 №348 о/с «Про особовий склад», відповідно до підпункту 3 п. 2 ч. 1 та ч. 8 ст. 65 Закону України «Про Національну поліцію» у зв`язку зі скороченням штатів або проведенням реорганізації, лейтенанта поліції ОСОБА_1 переміщено на посаду інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП, звільнивши його з посади слідчого слідчого відділення Червоноградського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області, з 26 червня 2024 року.

Підставою для винесення вказаного наказу стало подання заступника начальника ГУНП у Львівській області від 25.06.2024 та наказ Національної поліції України від 07.06.2024 № 615.

Рапортом 25.07.2024 №РП-105 від 25.07.2024 командир БПОП «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області доповів начальнику ГУНП у Львівській області про те, що 24.07.2024 з 09:00 год. до 18:00 год., зокрема, позивач був відсутній на робочому місці з невідомих причин, чим грубо порушив службову дисципліну.

Наказом начальника ГУНП у Львівській області від 30.07.2024 №2944 призначено службове розслідування у формі письмового провадження за фактом можливих порушень службової дисципліни, допущених окремими працівниками батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області.

У ході проведеного службового розслідування дисциплінарною комісією відповідача встановлено, що позивач 24.07.2024, 25.07.2024, 26.07.2024, 29.07.2024, 30.07.2024, 31.07.2024, 01.08.2024, 02.08.2024, 05.08.2024, 06.08.2024, 07.08.2024, 08.08.2024, 09.08.2024, 12.08.2024, 13.08.2024, 14.08.2024, 15.08.2024, 16.08.2024, 19.08.2024, 20.08.2024, 21.08.2024, 22.08.2024 та 23.08.2024 був відсутній на службі з невідомих причин та не виходив на зв`язок з керівництвом батальйону, на неодноразові телефонні дзвінки не відповідав. Водночас, у зв`язку з невиходом на службу останнього у вищезазначений період часу працівниками БПОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП у Львівській області, складено акти про відсутність лейтенанта поліції ОСОБА_1 на службі (563/35/05-2024 від 24.07.2024, 581/35/05-2024 від 26.07.2024, 598/35/05- 2024 від 26.07.2024, 651/35/05-2024 від 30.07.2024, 654/35/05-2024 від 31.07.2024, 698/35/05-2024 від 01.08.2024, 729/35/05-2024 від 02.08.2024, 752/35/05-2024 від 02.08.2024, 789/35/05-2024 від 06.08.2024, 821/35/05-2024 від 07.08.2024, 851/35/05-2024 від 07.08.2024, 897/35/05-2024 від 08.08.2024, 920/35/05-2024 від 09.08.2024, 981/35/05-2024 від 12.08.2024, 982/35/05-2024 від 13.08.2024, 1007/35/05-2024 від 15.08.2024, 1017/35/05-2024 від 15.08.2024, 1055/35/05-2024 від 16.08.2024, 1077/35/05-2024 від 20.08.2024, 1081/35/05-2024 від 20.08.2024, 1095/35/05-2024 від 22.08.2024, 1099/35/05-2024 від 22.08.2024, 1125/35/05-2024 від 23.08.2024), згідно відомостей сервісу зберігання медичних даних «Helsi» перебуває на лікарняному з 21.08.2024 по 30.08.2024.

Відповідно до Висновку службового розслідування від 27.08.2024, дисциплінарна комісія зробила висновок про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, на підставі п. 7 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, за грубе порушення службової дисципліни, основних обов`язків поліцейського, передбачених пунктом 1 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», щодо неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та нормативно-правових актів, які регламентують діяльність поліції, пунктів 1, 4, 5, 8 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, підпункту 1.1 пункту 1 наказу ГУНП у Львівській області «Про покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування» № 1470 від 27.04.2023, п. 1 наказу ГУНП у Львівській області № 2031 від 22.07.2022 «Про заходи забезпечення дотримання внутрішнього розпорядку дня поліцейськими та впорядкування обліку поліцейських ГУНП у Львівській області, які тимчасово непрацездатні» та п. 1 та п. 3 Внутрішнього розпорядку дня поліцейських та працівників поліції (окрім державних службовців) апарату ГУНП, територіальних (відокремлених) та окремих підрозділів Головного управління Національної поліції у Львівській області, затвердженого наказом Головного управління Національної поліції у Львівській області від 25.11.2022 № 3343.

Наказом начальника ГУНП у Львівській області від 28.08.2024 №3362 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників ГУНП у Львівській області», на підставі п. 7 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, зокрема, до позивача застосовано дисциплінарне стягнення звільнення зі служби в поліції.

Наказом начальника ГУНП у Львівській області від 16.09.2024 №595 о/с «Про особовий склад» на підставі п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) позивача з 16.09.2024 звільнено з посади інспектора взводу №1 роти №2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно- раптової дії» (стрілецький) ГУНП.

Вважаючи протиправними спірні накази відповідача, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд керувався таким.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII, норми якого суд застосовує у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин.

Відповідно до ч. 1 ст. Закону № 580-VIII національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку, а за ст. 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Згідно із ч. 1 ст. 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний, зокрема:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

Відповідно до ч. ч. 1, 3-5 ст. 59 Закону № 580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень. Рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України.

Видавати накази по особовому складу можуть керівники органів, підрозділів, закладів та установ поліції відповідно до повноважень, визначених законом та іншими нормативно-правовими актами, та номенклатурою посад, затвердженою Міністерством внутрішніх справ України.

Порядок підготовки та видання наказів щодо проходження служби в поліції встановлює Міністерство внутрішніх справ України.

Відповідно до ст. 60 Закону № 580-VIII відносини, що виникають у зв`язку зі вступом, проходженням та припиненням служби в поліції, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами з питань проходження служби в поліції.

Згідно ч. 1 ст. 65 Закону № 580-VIII переміщення поліцейських здійснюється, зокрема, 2) на рівнозначні посади: для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби; за ініціативою поліцейського; у зв`язку зі скороченням штатів або проведенням реорганізації; за станом здоров`я - на підставі рішення медичної комісії; з меншим обсягом роботи з урахуванням професійних і особистих якостей - на підставі висновку атестації; у разі звільнення з посади на підставі рішення місцевої ради про прийняття резолюції недовіри відповідно до статті 87 цього Закону;

Посада вважається вищою, якщо за нею штатом (штатним розписом) передбачене вище спеціальне звання поліції, нижчою, якщо передбачене нижче спеціальне звання поліції, та рівнозначною, якщо передбачене таке саме спеціальне звання поліції.

Переведення поліцейського може здійснюватися за його ініціативою, ініціативою прямих керівників (начальників), керівників інших органів (закладів, установ) поліції, які порушили питання про переміщення.

Поліцейські зобов`язані проходити службу там, де це викликано інтересами служби і обумовлено наказами керівника органу (закладу, установи) поліції, до повноважень якого належить право призначення на посаду та звільнення з посади.

Переведення поліцейського здійснюється на підставі наказу про звільнення із займаної посади та направлення для подальшого проходження служби до іншого органу (закладу, установи) поліції та наказу про призначення на посаду в органі (закладі, установі) поліції, до якого переміщується поліцейський.

Частиною 2 ст. 65 Закону № 580-VIII, передбачено, що посада вважається вищою, якщо за нею штатом (штатним розписом) передбачене вище спеціальне звання поліцій нижчою, якщо передбачене нижче спеціальне звання поліції, та рівнозначною, якщо передбачене таке саме спеціальне звання поліції.

Відповідно до ч. 7 ст. 65 Закону № 580-VIII переведення є формою переміщення поліцейських, яке здійснюється у разі, якщо звільнення їх із посад або призначення на інші посади належить до номенклатури призначення різних керівників.

За змістом ч. 8 ст. 65 Закону № 580-VIII переведення поліцейського може здійснюватися за його ініціативою, ініціативою прямих керівників (начальників), керівників інших органів (закладів, установ) поліції, які порушили питання про переміщення.

Поліцейські зобов`язані проходити службу там, де це викликано інтересами служби і обумовлено наказами керівника органу (закладу, установи) поліції, до повноважень якого належить право призначення на посаду та звільнення з посади.

Відповідно до ч. 9 ст. 65 Закону № 580-VIII переведення поліцейського здійснюється на підставі наказу про звільнення із займаної посади та направлення для подальшого проходження служби до іншого органу (закладу, установи) поліції та наказу про призначення на посаду в органі (закладі, установі) поліції, до якого переміщується поліцейський.

З аналізу положень статті 65 Закону № 580-VIII слідує, що переміщення (переведення) поліцейського, зокрема, на рівнозначну посаду здійснюється за настання таких умов, зокрема: для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби за ініціативою прямих керівників; у зв`язку зі скороченням штатів або проведенням реорганізації.

Порядок призначення поліцейських на посади під час здійснення реорганізації врегульований статтею 68 Закону № 580-VIII.

У разі здійснення реорганізації, внаслідок якої на підставі відповідного наказу скорочуються посади в органі чи окремому підрозділі органу (закладу, установи) поліції, поліцейський, посада якого буде скорочена, має бути персонально письмово попереджений про можливе наступне звільнення зі служби в поліції за два місяці до такого звільнення (ч. 1 ст. 68 Закону № 580-VIII).

Згідно ч.ч. 2-5 ст. 68 Закону № 580-VIII поліцейський, посада якого скорочена, може бути призначений за його згодою з урахуванням досвіду роботи, освітнього рівня, стану здоров`я, ставлення до виконання службових обов`язків на іншу посаду в будь-якому органі (закладі, установі) поліції до закінчення двомісячного строку з дня його персонального попередження про можливе подальше звільнення зі служби в поліції відповідно до частини першої цієї статті.

Поліцейський, посада якого була скорочена і якого не призначено на іншу посаду в поліції відповідно до частини другої цієї статті, після закінчення двомісячного строку з дня попередження про можливе подальше звільнення зі служби в поліції має бути звільнений зі служби в поліції на підставі пункту 4 частини першої статті 77 цього Закону (ч. 3).

Перебування поліцейського, посада якого скорочена, на лікарняному, у відрядженні чи у відпустці не є перешкодою для його призначення на іншу посаду або звільнення зі служби в поліції відповідно до положень цієї статті, за умови його персонального у письмовій формі попередження у встановлений законом строк (ч. 4).

Переважне право на залишення на службі в поліції при реорганізації надається поліцейським з більш високими кваліфікацією та досягненнями у службовій діяльності. За рівних умов щодо кваліфікації та досягнень у службовій діяльності перевага в залишенні на службі надається особам, які мають таке право відповідно до вимог законодавства (ч. 5).

Отже, у разі здійснення реорганізації, внаслідок якої на підставі відповідного наказу скорочуються посади в органі чи окремому підрозділі органу поліції, поліцейський, посада якого буде скорочена, має бути персонально письмово попереджений про можливе наступне звільнення зі служби в поліції за два місяці до такого звільнення.

Поліцейський, посада якого скорочена, може бути призначений за його згодою на іншу посаду в будь-якому органі поліції до закінчення двомісячного строку з дня його персонального попередження про можливе звільнення. Пропонування іншої посади повинно відбуватися із урахуванням досвіду роботи поліцейського, освітнього рівня, стану здоров`я, ставлення до виконання службових обов`язків.

Таким чином, у статті 65 Закону № 580-VIII законодавець передбачив умови для переміщення (переведення) поліцейського без його згоди, зокрема, на рівнозначну посаду з метою забезпечення більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби за ініціативи керівника, у той час, як статтею 68 цього Закону визначений порядок призначення поліцейських на посади у разі скорочення штату при проведенні реорганізації, де переміщення на іншу посаду можливе виключно за згоди поліцейського.

Суд зазначає, що стаття 65 Закону № 580-VIII також однією із підстав для переведення поліцейського на рівнозначну посаду передбачає скороченням штатів або проведення реорганізації, не визначаючи, при цьому, умов для такого переведення.

Натомість умови для прийняття роботодавцем рішення про призначення поліцейського на рівнозначну посаду у разі скорочення штату визначені статтею 68 Закону № 580-VIII. Такими умова є, зокрема, письмове попередження поліцейського за два місяці до звільнення про можливе наступне звільнення зв`язку із скороченням штатів та згода поліцейського на переведення на іншу посаду у зв`язку із скороченням його посади.

Відповідно до матеріалів справи, підставою для прийняття відповідачем спірного наказу від 25.06.2024 №348 о/с про переміщення позивача були подання заступника начальника ГУНП у Львівській області від 25.06.2024 та наказ Національної поліції України від 07.06.2024 № 615. Правовою підставою для видачі вказаного наказу відповідач зазначив підпункт 3 п. 2 ч. 1 та ч. 8 ст. 65 Закону № 580-VIII.

Суд встановив, що наказом Голови Національної поліції України від 07.06.2024 № 615 затверджений Перелік змін у штатах Національної поліції, зокрема, в Головному управлінні Національної поліції у Львівській області та його структурних підрозділах, за змістом якого у Червоноградському районному відділі поліції ГУНП у Львівській області, зокрема, скорочені дві посади слідчого, одну з яких обіймав позивач до звільнення.

Водночас, відповідно до вказаного Переліку, штатна чисельність посад (698) як до внесення змін у штат ГУНП у Львівській області так і після таких змін залишилася незмінною.

Тобто, у даному випадку відбулися зміни у штаті ГУНП у Львівській області, внаслідок чого у складі ГУНП у Львівській області створений новий підрозділ БПОП «КОРД» (стрілецький).

13.06.2024 начальник Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області склав та подав на ім`я начальника ГУНП у Львівській області Доповідну записку, зі змісту якої слідує, що, на виконання наказу Національної поліції України від 07.06.2024 № 615, з метою комплектування батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії (стрілецький) ГУНП у Львівській області», виділено 19 поліцейських із розрахунку 10% від загальної чисельності підрозділу, з яких 7 поліцейських виявили бажання проходити службу у новоствореному підрозділі. Крім цього, у батальйон поліції особливого призначення запропоновано для призначення, зокрема, позивача.

25.06.2024 заступник начальника ГУНП у Львівській області, керуючись підпунктом 3 п. 2 ч. 1, ч. 8 ст. 65 Закону України «Про національну поліцію» на підставі Доповідної записки начальника Червоноградського РВП, вніс на ім`я начальника ГУНП у Львівській області подання про призначення позивача на посаду інспектора взводу № 1 роти № 2 БПОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП у Львівській області.

З огляду на наведені обставини, суд зауважує, що складання доповідної записки та внесення подання про призначення позивача на посаду інспектора взводу № 1 роти № 2 БПОП «КОРД» вчинене відповідачем на виконання вимог статті 65 Закону № 580-VIII, а саме:

- пп. 3 п. 2 ч. 1 ст. 65 за умовами якого переміщення поліцейських здійснюється на рівнозначні посади у зв`язку зі скороченням штатів або проведенням реорганізації;

- ч. 8 ст. 65 - переведення поліцейського може здійснюватися, зокрема, за ініціативою прямих керівників, керівників інших органів поліції, які порушили питання про переміщення.

За змістом наказу ГУНП у Львівській області від 25.06.2024 №348 о/с про переміщення, позивача, відповідно до пп. 3 п. 2 ч. 1, ч. 8 ст. 65 Закону № 580-VIII, фактично переміщено із скороченої посади слідчого слідчого відділення Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області на посаду інспектора взводу №1 роти №2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області, на виконання наказу Національної поліції України від 07.06.2024 №615 у зв`язку із змінами у штаті ГУНП у Львівській області.

Відповідач не заперечує факт того, що згода на переміщення від позивача не отримувалась і не запитувалась, оскільки вважає, що для переведення (переміщення) на іншу посаду згода позивача не вимагається.

Що стосується згоди поліцейського на переміщення на іншу посаду, то серед підстав для переміщення поліцейських на рівнозначні посади пункт 2 частини 1 статті 65 Закону №580-VIII безпосередньо виділяє лише одну підставу для такого переміщення, яка враховує побажання поліцейського, а саме переміщення за ініціативою поліцейського. Згода поліцейського є необхідною також при переміщенні його по службі у зв`язку зі скороченням штатів (частина 2 статті 68 Закону №580-VIII).

В усіх інших випадках підставою переміщення визначено певні обставини або рішення певних органів, настання (прийняття) яких не залежать від волі поліцейського, в тому числі переміщення для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби.

Аналогічні правові висновки зробив Верховний Суд у постанові від 25.05.2023 року у справі № 620/3663/19.

Оскільки у цій справі посада позивача була скорочена, то відповідно до частини 2 статті 68 Закону України «Про Національну поліцію» позивач міг бути призначений на іншу посаду тільки за його згодою та з урахуванням досвіду роботи, освітнього рівня, стану здоров`я, ставлення до виконання службових обов`язків в будь-якому органі (закладі, установі) поліції до закінчення двомісячного строку з дня його персонального попередження про можливе подальше звільнення зі служби в поліції.

Матеріалами справи підтверджено, що позивачу не пропонувалась конкретна посада в іншій установі чи підрозділі Національної поліції України при скороченні його посади.

Жодних доказів повідомлення позивача про скорочення його посади, урахування досвіду його роботи, освітнього рівня, стану здоров`я, ставлення до виконання службових обов`язків при переміщенні позивача на іншу посаду відповідачем не надано.

Суд встановив, що відповідачем до матеріалів справи долучено довідку №539 військово-лікарської комісії Державної установи «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Львівській області» (а.с. 76), відповідно до якої позивачу 22.05.2024 проведено медичний огляд та встановлено діагноз: придатний до військової служби.

Водночас, відповідач не підтвердив належними та допустимими доказами той факт, що проходження позивачем медичного огляду ВЛК було пов`язане саме з необхідністю подальшого переміщення його на посаду в БПОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП.

Враховуючи викладене, суд робить висновок, що наказ ГУНП у Львівській області від 25.06.2024 №348 о/с «Про особовий склад» в частині переміщення лейтенанта поліції ОСОБА_1 на посаду інспектора взводу №1 роти №2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП прийнято відповідачем без належних правових підстав та з порушенням норм Закону України «Про Національну поліцію», а тому такий є протиправним та підлягає скасуванню.

Щодо позовних вимог в частині визнання протиправним і скасування наказу Головного управління Національної поліції у Львівській області від 28.08.2024 №3362 «Про застосування дисциплінарного стягнень до окремих працівників ГУНП у Львівській області» в частині застосування до інспектора взводу №1 роти №2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення - звільнення зі служби, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний, зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Згідно ч.ч. 1-2 ст. 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут).

Згідно ч.ч.1-2 ст. 1 Дисциплінарного статуту дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Відповідно до ч. 3 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (ст. 12 Дисциплінарного статуту).

Статтею 13 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

При цьому черговість накладення зазначених стягнень Дисциплінарним статутом не визначена, а тому, рішення про застосування того чи іншого дисциплінарного стягнення на порушника приймається керівником на підставі рекомендацій викладених дисциплінарною комісією у висновку службового розслідування за умови його проведення.

З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування (ч. 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до ч. 1 цієї статті Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Частиною 3 ст. 14 Дисциплінарного статуту встановлено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Згідно ч. 4 ст. 14 Дисциплінарного статуту підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою (ч. 6 ст. 14 Дисциплінарного статуту).

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (ч. 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту).

Частиною 7 ст. 19 Дисциплінарного статут передбачено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби (ч. 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту).

Частинами 9, 10 ст. 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що за кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

Водночас Законом України «Про внесення змін до законів України «Про Національну поліцію» та «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану» від 15.03.2022 №2123-IX, який набрав чинності 01.05.2022, Дисциплінарний статут Національної поліції України, доповнено розділом V «Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану».

Статтею 26 Дисциплінарного статуту встановлено, що у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.

Службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії (далі уповноважена особа).

Службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів. До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні чи на стаціонарному лікуванні в закладах охорони здоров`я, розташованих на підконтрольних органам державної влади територіях (частина 3 статті 26 Дисциплінарного статуту).

За результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, висновок не складається, а обставини вчинення дисциплінарного проступку відображаються в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності або в довідці про відсутність в діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку (частина 5 статті 26 Дисциплінарного статуту).

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, днем завершення службового розслідування є день підписання наказу про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності або довідки про відсутність в діях поліцейського дисциплінарного проступку, яка підлягає реєстрації в органі поліції (частина 6 статті 26 Дисциплінарного статуту).

Частиною 1 статті 27 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення.

Відповідно до частин 1, 2 статті 29 Дисциплінарного статуту у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 №893 (далі Порядок №893).

Цей Порядок визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Згідно з пунктом 1 розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

За змістом пункту 1 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Пунктом 13 розділу V Порядку №893 передбачено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.

За змістом пункту 1 розділу VІІ Порядку №893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Отже, дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, який зафіксовано в матеріалах службового розслідування. Висновок за результатами службового розслідування повинен містити повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку та встановлення наявності (або відсутності) вини порушника.

Згідно матеріалів справи, дисциплінарною комісією відповідача встановлено (Висновку службового розслідування від 27.08.2024), що позивач проявив безвідповідальне ставлення до службових обов`язків та 24.07.2024, 25.07.2024, 26.07.2024, 29.07.2024, 30.07.2024, 31.07.2024, 01.08.2024, 02.08.2024, 05.08.2024, 06.08.2024, 07.08.2024, 08.08.2024, 09.08.2024, 12.08.2024, 13.08.2024, 14.08.2024, 15.08.2024, 16.08.2024, 19.08.2024 та 20.08.2024 в розташування батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області за адресою НТВ «Верещиця» ЛьвДУВС, що за адресою: Львівська область, Яворівський район, с. Верещиця, вул. І. Богуна, 4а, не прибув, про місце свого перебування та поважні причини неприбуття на службу не повідомив, у зв`язку з чим допустив грубе порушення службової дисципліни, яке полягає у безпідставній відсутності на службі у період посиленого варіанту несення служби на час дії в Україні воєнного стану, тобто допустив прогули.

Суд звертає увагу, що матеріали службового розслідування не місять доказів належного повідомлення про ознайомлення позивача з наказом від 25.06.2024 №348 о/с про переміщення на іншу посаду.

Відповідач стверджує, що позивача належним чином ознайомлено із спірним наказом шляхом надсилання витягу з такого позивачу у месенджер «WhatsApp», що підтверджується рапортом від 01.08.2024 члена дисциплінарної комісії відповідача начальника СКЗ Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області, та скріншотом повідомлення з месенджеру «WhatsApp» від 26.06.2024.

Суд зауважує, що відповідно до ч. 2 ст. 7 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» від 15.03.2022 № 2136-IX у період дії воєнного стану сторони трудового договору можуть домовитися про альтернативні способи створення, пересилання і зберігання наказів (розпоряджень) роботодавця, повідомлень та інших документів з питань трудових відносин та про будь-який інший доступний спосіб електронної комунікації, який обрано за згодою між роботодавцем та працівником.

Проте, як встановив суд, у матеріалах справи наявна копія розписки позивача від 07.05.2022, наданої відповідачу, зі змісту якої встановлено, що позивач підтвердив особистим підписом ознайомлення із вимогами Закону України «Про внесення змін до Законів України «Про Національну поліцію» та «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» та, відповідно до Закону України «Про захист персональних даних» надав згоду на обробку своїх персональних даних для використання в межах професійних, службових, трудових обов`язків. Позивач повідомив свою адресу проживання та вказав про наявність засобів електронної комунікації: електронна адреса та мобільний номер телефону, на якому встановлено месенджер «Viber». З наведеного суд робить висновок, що позивач не повідомляв відповідача про наявність у нього месенджеру «WhatsApp» та можливість електронної комунікації із відповідачем (роботодавцем) за допомогою цього месенджеру.

Проаналізувавши докази про надсилання позивачу на месенджер «WhatsApp» оскаржуваного наказу, суд звертає увагу, що такі не містять точної дати надсилання та з них неможливо встановити авторів цього листування. Також відсутні докази підписання цього листа електронним цифровим підписом. При цьому відсутність електронного цифрового підпису на електронному доказі свідчить про те, що зміст такого документа не захищений від внесення правок та викривлення інформації.

Відповідачем не надано доказів направлення витягу з наказу від 25.06.2024 №348 о/с на адресу проживання позивача поштовим листом; на адресу електронної пошти чи за допомогою месенджеру «Viber».

У цьому контексті суд звертає увагу на позицію Великої Палати Верховного Суду від 21.06.2023 у справі №916/3027/21, згідно якої поняття електронного доказу є ширшим за поняття електронного документа. Електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа, в тому числі електронний підпис. Натомість електронний доказ - це будь-яка інформація в цифровій формі, що має значення для справи. При цьому слід враховувати, що суд може розглядати електронне листування між особами у месенджері (як і будь-яке інше листування) як доказ у справі лише в тому випадку, якщо воно дає можливість суду встановити авторів цього листування та його зміст.

Суд враховує доводи позивача про те, що фактично його звільнено за прогули з посади, на яку було переміщено незаконно, без його згоди, права вибору іншої вакантної посади замість скороченої, та без врахування рівня фізичної підготовленості, здатності за своїми діловими, професійними, моральними якостями, освітнім і кваліфікаційним рівнем, станом здоров`я забезпечувати виконання завдань та функцій, покладених на БПОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП.

За правилами статті 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто у разі недотримання чи неналежного дотримання службової дисципліни. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Висновок службового розслідування повинен містити повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку, тобто повинні бути встановлені обставин, за яких особа скоїла дисциплінарний проступок або які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі; час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Однак дослідивши обставини цієї справи, з врахуванням викладених норм права, суд робить висновки, що доводи відповідача про те, що відповідно до результатів службового розслідування допущені позивачем порушення службової дисципліни стали наслідком неналежного виконання службових обов`язків, є помилковими.

Зважаючи на те, що суд зробив висновки про протиправність наказу відповідача від 25.06.2024 №348 о/с в частині його переміщення на посаду інспектора взводу №1 роти №2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП, застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції за період такого переміщення є неправомірним.

Таким чином, суд вважає обґрунтованими доводи позивача в частині щодо необ`єктивності висновків службового розслідування та протиправності спірного наказу ГУНП у Львівській області від 28.08.2024 №3362 «Про застосування дисциплінарного стягнень до окремих працівників ГУНП у Львівській області» в частині застосування до інспектора взводу №1 роти №2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення - звільнення зі служби, а тому такий необхідно визнати протиправним та скасувати.

У цій справі прийняття наказу ГУНП у Львівській області від 28.08.2024 №3362 «Про застосування дисциплінарного стягнень до окремих працівників ГУНП у Львівській області», який судом визнано протиправним, мало наслідком прийняття наказу ГУНП у Львівській області від 16.09.2024 №595 о/с «Про особовий склад» про звільнення позивача відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Таким чином, наказ ГУНП у Львівській області від 16.08.2024 №498 о/с «Про особовий склад» про звільнення позивача відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) є похідним від наказу відповідача від 28.08.2024 №3362 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників ГУНП у Львівській області», оскільки прийнятий внаслідок його реалізації, а тому теж підлягає скасуванню.

З огляду на висновок суду про визнання протиправними та скасування наказу про звільнення позивача зі служби в поліції, належним способом захисту прав позивача є поновлення його на службі в поліції на посаді слідчого слідчого відділення Червоноградського районного відділу поліції ГУ НП у Львівській області з 26 червня 2024 року, оскільки первинно позивача незаконно звільнено з посади 25.06.2024 шляхом переміщення.

Частиною 2 статті 235 КЗпП України визначено, що при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Отже, виплата середнього заробітку проводиться за весь час вимушеного прогулу, а Законом не передбачено будь-яких підстав для зменшення його розміру за певних обставин.

Вказана позиція суду узгоджується із правовою позицією, викладеною в постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.06.2018 у справі №826/808/16.

Відповідно до частини 1 статті 27 Закону України «Про оплату праці» порядок обчислення середньої заробітної плати працівника у випадках, передбачених законодавством, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 №100 затверджено Порядок обчислення середньої заробітної плати, (далі Порядок №100).

Відповідно до підпункту «з» пункту 1 Розділу І Порядку №100, цей Порядок застосовується у випадках вимушеного прогулу та за час затримки виконання рішення суду.

Згідно п. 2 Розділу ІІ Порядку №100 у всіх інших випадках середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата.

Пунктом 3 Розділу ІІІ Порядку №100 визначено, що при обчисленні середньої заробітної плати враховуються всі суми нарахованої заробітної плати згідно із законодавством та умовами трудового договору, крім визначених у пункті 4 цього Порядку.

Суми нарахованої заробітної плати, крім премій (в тому числі за місяць) та інших заохочувальних виплат за підсумками роботи за певний період, враховуються у тому місяці, за який вони нараховані, та у розмірах, в яких вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо, за винятком відрахувань із заробітної плати осіб, засуджених за вироком суду до виправних робіт.

Згідно п. 5 Розділу IV Порядку №100 нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.

За змістом абз. 1 п. 8 розділу IV Порядку №100 нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Разом з тим, виплата грошового забезпечення поліцейських регулюється постановою Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 №988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» (далі Постанова №988).

Пунктом 2 Постанови №988 установлено, що порядок виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських, затверджується Міністерством внутрішніх справ.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 №260, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 29.04.2016 №669/28799, затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських (далі Порядок №260).

Пунктом 6 Розділу ІІІ Порядку №260 передбачено, що поліцейським, звільненим зі служби в поліції, а потім поновленим на службі у зв`язку з визнанням звільнення незаконним, за час вимушеного прогулу з дня звільнення виплачуються всі види грошового забезпечення (в тому числі премія), які були їм визначені на день звільнення. Підставою для нарахування та виплати грошового забезпечення є наказ керівника органу поліції про поновлення особи на службі або скасування наказу про його звільнення.

Згідно п. 9 Розділу І Порядку №260 при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата.

Зі змісту Порядку №260, який є спеціальним для вирішення спірних правовідносин, слід виснувати, що грошове забезпечення поліцейських обраховується та виплачується з розрахунку календарних днів відповідного місяця їх служби.

Отже, розрахунок середнього заробітку за час вимушеного прогулу, який підлягає стягненню на користь позивача має проводитись шляхом множення розміру середньоденного заробітку на кількість календарних днів (за період вимушеного прогулу), а не робочих днів.

Зазначене також узгоджується із правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постановах від 12.12.2018 у справі №821/966/16, від 30.01.2019 у справі №806/2164/16.

Із наявної в матеріалах справи довідки відповідача про грошове забезпечення позивача за липень-серпень 2024, судом встановлено, що загальна сума доходу позивача за вказаний період становить 21499,25 грн. (липень 2024 18280,65 грн., серпень 3218,6 грн.). У примітці довідки зазначено, що: сума за липень 2024 визначена за фактичною кількістю відпрацьованих 25 робочих днів з врахуванням утримання грошового забезпечення 6-ти днів допущених прогулів згідно наказу від 28.08.2024 №3362; сума за серпень 2024 визначена за фактичною кількістю відпрацьованих 17 робочих днів з врахуванням утримання грошового забезпечення 14-ти днів допущених прогулів згідно наказу від 28.08.2024 №3362.

З огляду на викладене, суд робить наступні розрахунки :

18280,65 грн. / 25 днів = 731,23 грн. середньоденний заробіток за відпрацьовані 25 днів у липні 2024.

731,23 грн. х 6 днів прогулу = 4387,38 грн.

18280,65 грн. + 4387,38 грн. = 22668,03 грн. загальна сума заробітку позивача за липень 2024.

3218,6 грн. / 17 днів = 189,33 грн. середньоденний заробіток за відпрацьовані 17 днів у серпні 2024.

189,33 грн. х 14 днів прогулу = 2650,62 грн.

3218,6 грн. + 2650,62 грн. = 5869,22 грн. загальна сума заробітку позивача за серпень 2024.

22668,03 грн. + 5869,22 грн. = 28537,25

Кількість календарних днів служби позивача за липень-серпень 2024 становила 62 дні.

Отже, середньоденний заробіток позивача становить 460,28 грн. (28537,25 грн. / 62 дні).

Наказом відповідача від 16.09.2024 №595 о/с «Про особовий склад» позивача звільнено зі служби в поліції з 16 вересня 2024 року відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України)

Таким чином, середнє грошове забезпечення позивача за час вимушеного прогулу з 17.09.2024 по 28.05.2025 складає 116450,84 грн. (460,28 грн. х 253 календарних дні), без урахування обов`язкових податків та платежів.

Відповідно до частини 1 статті 371 КАС України негайно виконуються рішення суду, зокрема, про: присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби у межах суми стягнення за один місяць (пункт 2); поновлення на посаді у відносинах публічної служби (пункт 3).

Отже, судове рішення в частині поновлення позивача на посаді та стягнення грошового забезпечення у межах суми стягнення за один місяць слід допустити до негайного виконання.

Таким чином, сума стягнення за один місяць складає 14268,68 грн. (460,28 грн. х 31 день).

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Даючи оцінку спірним рішенням, які зумовили звернення позивача до суду з цим позовом, суд робить висновок, що наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області від 25.06.2024 №348 о/с «Про особовий склад» в частині переміщення лейтенанта поліції ОСОБА_1 на посаду інспектора взводу №1 роти №2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно- раптової дії» (стрілецький) ГУНП; наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області від 28.08.2024 №3362 «Про застосування дисциплінарного стягнень до окремих працівників ГУНП у Львівській області» в частині застосування до інспектора взводу №1 роти №2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення - звільнення зі служби; наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області від 16.09.2024 №595 о/с «Про особовий склад» про звільнення лейтенанта поліції ОСОБА_1 з 16 вересня 2024 року відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) не відповідають визначеним ч. 2 ст. 2 КАС України критеріям до такого роду рішень, тому такі накази необхідно визнати протиправними та скасувати.

Інші позовні вимоги є похідними та підлягають задоволенню шляхом зобов`язання відповідача:

- поновити позивача на службі в поліції на посаді слідчого слідчого відділення Червоноградського районного відділу поліції ГУ НП у Львівській області з 26.06.2024;

- стягнути з відповідача на користь позивача грошове забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 17.09.2024 по 28.05.2025 в сумі 116450,84 грн., з проведенням необхідних відрахувань відповідно до вимог законодавства.

Згідно із вимогами статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки доказів, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд робить висновок про наявність підстав для задоволення позову повністю.

Що стосується судового збору, то, у відповідності до вимог ст.139 КАС України, такий підлягає стягненню на користь позивача.

Керуючись статтями 242-246, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

вирішив:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним і скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області від 25.06.2024 №348 о/с «Про особовий склад» в частині переміщення лейтенанта поліції ОСОБА_1 на посаду інспектора взводу №1 роти №2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно- раптової дії» (стрілецький) ГУНП.

3. Визнати протиправним і скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області від 28.08.2024 №3362 «Про застосування дисциплінарного стягнень до окремих працівників ГУНП у Львівській області» в частині застосування до інспектора взводу №1 роти №2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення - звільнення зі служби.

4. Визнати протиправним і скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області від 16.09.2024 №595 о/с «Про особовий склад»;

5. Поновити ОСОБА_1 на посаді слідчого слідчого відділення Червоноградського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області з 26 червня 2024 року.

6. Стягнути з Головного управління Національної поліції у Львівській області (пл. Генерала Григоренка 36, м. Львів, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) грошове забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 17.09.2024 по 28.05.2025 в сумі 116450 (сто шістнадцять тисяч чотириста п`ятдесят) грн. 84 коп. з проведенням необхідних відрахувань відповідно до вимог законодавства.

7. Рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді слідчого слідчого відділення Червоноградського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області та виплати грошового забезпечення за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць у розмірі 14268 (чотирнадцять тисяч двісті шістдесят вісім) грн. 68 коп. звернути до негайного виконання.

8. Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції у Львівській області (пл. Генерала Григоренка 36, м. Львів, ) 968,96 грн. сплаченого судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст судового рішення складено 28.05.2025 року.

СуддяКостецький Назар Володимирович