Справа № 120/6061/25
Суддя: Яремчук Костянтин Олександрович
Дата ухвалення: 2025-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

29 травня 2025 р. Справа № 120/6061/25

Вінницький окружний адміністративний суд у складі судді Яремчука Костянтина Олександровича, розглянувши в письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Ухвалою від 22 травня 2025 року, що постановлена після відкриття провадження у справі, позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків, що містить позовна заява, шляхом подання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

26 травня 2025 року представником позивача на виконання вимог ухвали від 22 травня 2025 року подано до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду. В обґрунтування такої представник позивача зазначив, що протиправні дії відповідача щодо звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції суттєво вплинуло на його здоров`я. Як наслідок, стан здоров`я ОСОБА_1 значно погіршився. При цьому 24 квітня 2025 року комунальним некомерційним підприємством "Вінницька обласна клінічна лікарня ім. Пирогова" ОСОБА_1 встановлено діагноз: "Кіста нирок. Хронічна хвороба нирок 2-ої стадії. Необструктивний хронічний полієніфрит. Вторинно-хронічний полієніфрит, редивуючий перебіг з порушенням функцій нирок». Вказане підтверджується медичною довідкою, що видана згаданим вище медичним закладом.

Окремо представник позивача вказав, що приписами частини другої статті 55 Конституції України кожному права надається право на доступ до суду з метою оскарження рішень, дій або бездіяльності суб`єктів владних повноважень. Такий доступ не означає автоматичної незаконності цих рішень, дій або бездіяльності, а спрямований на перевірку у судовому порядку їх законності та правомірності, що не лише забезпечує ефективний захист прав, свобод кожної особи, якої стосується неправомірна діяльність суб`єктів владних повноважень, а й сприяє підтримці законності та правопорядку в цілому шляхом виявлення та усунення нелегітимних проявів у такій діяльності.

За наведених обставин представник позивача просить суд визнати поважними причини пропуску ОСОБА_1 строків звернення до адміністративного суду та поновити такий строк.

28 травня 2025 року представником відповідача подано заперечення на заяву представника позивача від 26 травня 2025 року. Такі заперечення обгрунтовані тим, що до клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду представником позивача долучено копію консультаційного висновку спеціаліста від 24 квітня 2025 року, проте такий висновок не підтверджує тимчасову непрацездатність ОСОБА_1 , а тому не є належним доказом, який би підтверджував факт неможливості вчасного звернення позивача до суду із цим позовом. Відтак, на думку представника відповідача, наведені представником ОСОБА_1 доводи не є об`єктивними перешкодами чи труднощами, що призвели до пропуску позивачем строку звернення до суду, а тому позовну заяву слід залишити без розгляду.

Розглянувши клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду, а також врахувавши письмові заперечення представника відповідача проти поновлення такого строку, суд зважає на таке.

Особливості строку звернення до адміністративного суду врегульовані статтею 122 КАС України, частиною 1 якої передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відтак, за загальним правилом, строк звернення до адміністративного суду становить шість місяців, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною третьою статті 122 КАС України установлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (частина п`ята статті 122 КАС України).

Як слідує зі змісту позовної заяви, позивач є колишнім поліцейським, який оскаржує застосоване до нього дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Відповідно до приписів частини першої статті 59 Закону України "Про Національну поліцію" служба в поліції є державною службою особливого характеру, що відносить її до публічної служби в розумінні пункту 17 частини першої статті 4 КАС України.

Преамбулою Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що цим Статутом, зокрема, визначені види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Законом України від 15 березня 2022 року № 2123-IX "Про внесення змін до законів України "Про Національну поліцію" та "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану" (далі - Закон № 2123-IX) внесено зміни до указаних нормативно-правових актів. Зокрема, Дисциплінарний статут Національної поліції України доповнено розділом V "Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану", яким з 01 травня 2022 року запроваджено іншу процедуру ознайомлення поліцейського з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності та інші строки звернення до суду.

Зокрема, частиною четвертою статті 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності. У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Таким чином, до правовідносин, які склалися у цій справі, застосовними є положення частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, які передбачають оскарження наказу про звільнення зі служби в поліції у 15-ти денний термін з дня ознайомлення з відповідним наказом.

Так, предметом оскарження у цій справі визначено наказ Головного управління Національної поліції у Вінницькій області «Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських управління «КОРД» ГУНП у Вінницькій області» № 617 від 08 квітня 2025 року в частині застосування до заступника начальника відділу організаційного забезпечення управління «Корпус оперативно-раптової дії» ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення в виді звільнення зі служби, а також наказ Головного управління Національної поліції у Вінницькій області № 54 о/с від 10 квітня 2025 року, яким реалізовано наказ № 617 від 08 квітня 2025 року та звільнено позивача зі служби в поліції.

Відповідно до оскаржуваних наказів позивача звільнено зі служби в поліції з 10 квітня 2025 року.

Отже, з 11 квітня 2025 року позивач був обізнаним про його звільнення зі служби в поліції, а тому саме з цієї дати розпочався перебіг 15-ти денного строку на оскарження таких наказів і сплинув такий строк 28 квітня 2025 року, оскільки кінцевий строк звернення до суду із цим позовом припав на вихідні дні (суботу та неділю).

Натомість, до суду з даним позовом представник позивача звернувся 05 травня 2025 року (такий позов подано через систему "Електронний суд"), тобто із пропуском строку звернення до адміністративного суду на 7 днів.

Водночас суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення (частина 1 статті 121 КАС України).

Відтак для поновлення пропущеного процесуального строку, встановленого законом, необхідно встановити наявність поважних причин пропуску такого строку (в даному випадку строку звернення до суду), які об`єктивно перешкоджали особі вчасно подати позов.

Визначаючись із тим, чи з поважних причин позивачем пропущено строк звернення до адміністративного суду, суд враховує наступне.

У заяві про поновлення строку звернення до суду представник ОСОБА_1 вказав, що несвоєчасне звернення до суду обумовлене тим, що у зв`язку зі звільненням зі служби в поліції стан здоров`я позивача значно погіршився. При цьому 24 квітня 2025 року комунальним некомерційним підприємством "Вінницька обласна клінічна лікарня ім. Пирогова" ОСОБА_1 встановлено діагноз: "Кіста нирок. Хронічна хвороба нирок 2-ої стадії. Необструктивний хронічний полієніфрит. Вторинно-хронічний полієніфрит, редивуючий перебіг з порушенням функцій нирок».

На думку суду, наведені позивачем причини невчасного звернення до суду з позовом слід визнати поважними, адже такі пов`язані з дійсними істотними перешкодами для своєчасного звернення до суду з позовом (такими причинами є хворобливий стан позивача).

Окрім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішенні питання щодо прийняття позовної заяви є порушенням права на справедливий судовий захист.

Європейським судом з прав людини вказано на те, що «надмірний формалізм» може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду скарг заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист (рішення у справах «Белеш та інші проти Чеської Республіки», «Зубац проти Хорватії» (Beles and Others v. The Czech Republic), № 47273/99, пп. 50-51 та 69, а також «Волчлі проти Франції» (Walchli v. France), № 35787/03, п. 29).

У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики Європейського суду з прав людини включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Кутіч проти Хорватії», заява № 48778/99).

Суд звертає увагу, що кінцевим строком звернення до суду із цим позовом є 28 квітня 2025 року, натомість згадуваний вище діагноз позивачу встановлено 24 квітня 2025 року, тобто до того моменту, коли строк звернення до суду із цим позовом сплив.

Відтак, на переконання суду, залишення позовної заяви без розгляду в даному випадку буде проявом надмірного формалізму та порушенням права позивача на судовий захист, оскільки позивач пропустив строк звернення до суду із позовом всього на 7 днів.

Отже, заява представника позивача про поновлення строку звернення до суду підлягає задоволенню з огляду на її обґрунтованість, а тому строк звернення до суду ОСОБА_1 слід поновити.

Як наслідок, клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду слід залишити без задоволення.

Відповідно до частини 13 статті 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків (частина 14 статті 171 КАС України).

З огляду на те, що представником позивача усунуто недоліки, що містила позовна заява, тому розгляд справи слід продовжити.

Керуючись статтями 4, 122, 171, 248, 256 КАС України,

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк звернення до адміністративного суду.

Клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду залишити без задоволення.

Продовжити розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 КАС України.

Суддя Яремчук Костянтин Олександрович