Справа № 520/28130/23
Суддя: Полях Н.А.
Дата ухвалення: 2025-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

29 травня 2025 року № 520/28130/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Полях Н.А., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовною заявою керівника Дергачівської окружної прокуратури Харківської області (вул. 1 Травня, буд. 63, м. Дергачі, Харківська область, 62303) в інтересах держави в особі: Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області (вул. Шевченка, 8, м. Харків, 61013, ) до Державної установи "Олексіївська виправна колонія (№ 25)" (вул. Кюї Цезаря, буд. 44, м. Харків, 61051, ) про зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся Керівник Дергачівської окружної прокуратури Харківської області з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- зобов`язати Державну установу "Олексіївська виправна колонія (№25)" вжити заходів щодо приведення в належний технічний стан та готовність до укриття населення захисної споруди цивільного захисту - сховища №79960, розташованого за адресою: с. Подвірки, Харківського району, Харківської області, вул. Макаренка, 1, а саме:

- привести систему вентиляції у сховищі №79960 у належний технічний стан;

- встановити у сховищі №79960 баки для води, забезпечити обслуговування водопровідних труб; встановити інші ємності для питної води,

- привести систему зв`язку та оповіщення у справний стан;

- забезпечити захисну споруду заземленням;

- встановити автоматичні системи пожежогасіння на сигналізації; встановити труби систем пожежогасіння, розробити схеми евакуації; укомлектувати пожежний щит;

- забезпечити сховище робочим інструментом формування з обслуговування захисної споруди сховищі №79960;

- розробити документацію на захисну споруду цивільного захисту - сховище №79960.

Ухвалою суду прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 14.03.2024 зупинено провадження у справі №520/28130/23 до набрання законної сили судовим рішенням Верховного Суду по справі №260/4199/22.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 20.05.2025 поновлено провадження у справі.

Сторони були належним чином повідомлені про відкриття провадження у справі.

Керуючись приписами ст. 171, 257, 262 КАС України, суд зазначає, що розгляд позовної заяви здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З огляду на вказане вище, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до приписів ч. 4 ст. 229 КАС України, оскільки розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи згідно із приписами ст. 258 КАС України, то фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, повно виконавши процесуальний обов`язок зі збору доказів, перевіривши доводи сторін добутими доказами, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст належних норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з таких підстав та мотивів.

Судом встановлено, що керівник Дергачівської окружної прокуратури Харківської області звернувся до Харківського окружного адміністративного суду в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області до Державної установи "Олексіївська виправна колонія (№ 25)", в якому просить суд: зобов`язати Державну установу "Олексіївська виправна колонія (№25)" вжити заходів щодо приведення в належний технічний стан та готовність до укриття населення захисної споруди цивільного захисту - сховища №79960, розташованого за адресою: с. Подвірки, Харківського району, Харківської області, вул. Макаренка, 1, а саме: привести систему вентиляції у сховищі №79960 у належний технічний стан; встановити у сховищі №79960 баки для води, забезпечити обслуговування водопровідних труб; встановити інші ємності для питної води, привести систему зв`язку та оповіщення у справний стан; забезпечити захисну споруду заземленням; встановити автоматичні системи пожежогасіння на сигналізації; встановити труби систем пожежогасіння, розробити схеми евакуації; укомлектувати пожежний щит; забезпечити сховище робочим інструментом формування з обслуговування захисної споруди сховищі №79960; розробити документацію на захисну споруду цивільного захисту - сховище №79960.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що Дергачівською окружною прокуратурою Харківської області з огляду на актуальність збереження фонду захисних споруд та поширення публікацій у ЗМІ щодо неналежного стану їх утримання та використання, ураховуючи триваючий військовий стан в Україні внаслідок російської агресії та ведення активних бойових дій саме на території Харківської області, вивчається питання повноти виконання дотримання та органами виконавчої влади, місцевого самоврядування балансоутримувачами і власниками таких приміщень вимог законодавства у сфері цивільного захисту щодо їх збереження за функціональним призначенням та утримання у стані, що відповідає вимогам і стандартам.

За результатами вивчення прокуратурою встановлено, що в межах Солоницівської територіальної громади Харківської області знаходиться захисна споруда цивільного захисту сховище №79960, розташоване по вул. Макаренка, 1 в с. Подвірки, Харківського району, Харківської області, яке в умовах військової агресії російської федерації проти України через недодержання та порушення балансоутримувачем вимог законодавства України в сфері використання та забезпечення функціонування об`єктів цивільного захисту (захисних споруд) є обмежено готовим до використання за призначенням, через що не здатне забезпечити захист цивільного населення та у разі використання за призначенням може створювати загрозу для життя та здоров`я людей.

Балансоутримувачем захисної споруди цивільного захисту - сховища №79960 є Державна установа «Олексіївська виправна колонія (№25)».

Відповідно до паспорту захисної споруди цивільного захисту сховища №79960, яке розташоване по вул. Макаренка, 1 в с. Подвірки, Харківського району, Харківської області, його площа складає 1 068,30 кв.м. та воно розраховане на 1000 осіб.

Так, як вбачається з Акту оцінки готовності захисної споруди цивільного захисту сховища №79960, складеного 28.05.2021 року заступником голови Солоницівської селищної ради Завалій О.П., начальником відділу цивільного захисту мобілізаційної роботи Солоницівської селищної ради Івахненко Т.Л. головним фахівцем відділу планування заходів цивільного захисту УОЗ ЦЗ ГУ ДСНС України у Харківській області Затинайченко К.В., провідним інспектором відділу цивільного захисту та забезпечення роботи регіональної комісії з питань техногенної, екологічної безпеки та надзвичайної ситуації Харківської області - управління цивільного захисту Департаменту цивільного захисту Харківської обласної державної адміністрації Буряковським В.П., начальником відділення соціально-психологічної служби відділу соціально-виховної та психологічної роботи Державної установи «Олексіївська виправна колонія (№25)» майором внутрішньої служби Доленко Г.В., юристконсультом Державної установи «Олексіївська виправна колонія (№25)» Тихомировою О.I., у присутності виконуючого обов`язки начальника Державної установи «Олексіївська виправна колонія (№25)» полковником внутрішньої служби Трофимовим В.С., вказана споруда цивільного захисту оцінюються як обмежено готова до використання за призначенням. У вказаному акті встановлені недоліки захисної споруди цивільного захисту.

Крім того, 02 червня 2023 року комісією у складі інспектора Харківського РУ ГУ ДСНС України у Харківській області капітана служби цивільного захисту Шкатова І.Ю., провідного інспектора Харківського РУ ГУ ДСНС України у Харківській області старшого лейтенанта служби цивільного захисту Масалітіна В.М., поліцейського офіцера громади СВГ відділу превенції Харківського РУ поліції № 3 ГУ НП в Харківській області старшого лейтенанта поліції Лемець С.О., начальника відділу цивільного захисту та мобілізаційної роботи Солоницівської селищної ради Анісімової М.М., начальника відділення соціально психологічної служби відділу соціально-виховної робота та психологічної робота державної установи «Олексіївської виправної колонії (№ 25)» майора внутрішньої служби Доленко Г.В. складено Акт оперативного огляду об`єкта (будівлі, споруди, приміщення) щодо можливості його використання для укриття населення.

Відповідно до листа Харківського районного управління ГУ ДСНС України від 07.07.2023 у Харківській області будь-які відомості про усунення вказаних порушень законодавства до районного управління не надходили.

Посилаючись на викладені обставини, представник позивача зазначив, що окружною прокуратурою встановлено, що відповідачем у справі Державною установою «Олексіївська виправна колонія (№25)» допущено тривале порушення законодавства щодо забезпечення захисної споруди цивільного захисту сховища №79960 у належному технічному стані та готовності до укриття населення, а саме з 2021 року відповідачем не вживаються заходи щодо приведення вказаної споруди цивільного захисту у належний технічний стан та готовність до укриття населення, і це не зважаючи на те, що вже як півтора року в країні триває положення воєнного стану, що стало підставою для звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Як зазначалося, ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 14.03.2024 було зупинено провадження у справі №520/28130/23 до набрання законної сили судовим рішенням Верховного Суду по справі №260/4199/22, оскільки ключовим питанням у цій справі є наявність/відсутності у керівника прокуратури права звернення до суду в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області із позовом до відповідача про зобов`язання вчинити дії, зокрема шляхом приведення у стан готовності захисної споруди з метою використання її за призначенням.

Згідно з інформацією, яка оприлюднена в Єдиному державному реєстрі судових рішень, Верховний Суд прийняв постанову 03.03.2025 у справі № 260/4199/22, якою касаційну скаргу заступника керівника Закарпатської обласної прокуратури залишено без задоволення, а ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 16 листопада 2022 року та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 08 березня 2023 року - без змін (https://reyestr.court.gov.ua/Review/125536661).

Враховуючи, що постанова Верховного Суду від 03.03.2025 року у справі № 260/4199/22 набрала законної сили, обставини, які слугували підставою для зупинення провадження у справі усунені, у зв?язку з чим, відповідно ч.1 ст. 237 КАС України, судом поновлено провадження у справі ухвалою від 20.05.2025.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі ст. 131-1 Конституції України прокуратура здійснює: 1) підтримання публічного обвинувачення в суді; 2) організацію і процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, вирішення відповідно до закону інших питань під час кримінального провадження, нагляд за негласними та іншими слідчими і розшуковими діями органів правопорядку; 3) представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до ст. 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Позивачем в адміністративній справі можуть бути громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, підприємства, установи, організації (юридичні особи), суб`єкти владних повноважень. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Згідно з положенням ст. 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами (частина третя).

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах (частина четверта).

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача (частина п`ята).

Отже, прокурор у визначених законом випадках наділений повноваженнями здійснювати представництво інтересів держави або конкретної особи шляхом звернення до суду з позовом, якщо таке представництво належним чином обґрунтоване.

Виключними випадками, за умови настання яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття «інтерес держави».

У рішенні Конституційного Суду України від 08.04.1999 №3-рп/99 Конституційний Суд України з`ясовуючи поняття «інтереси держави» висловив міркування, згідно з яким інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (пункт 3).

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте, держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

Отже, системне тлумачення вказаних приписів дозволяє дійти висновку, що стаття 53 КАС України вимагає вказувати в адміністративному позові, скарзі чи іншому процесуальному документі докази на підтвердження підстав заявлених позовних вимог із зазначенням, у чому саме полягає порушення інтересів держави, та обставини, що зумовили необхідність їх захисту прокурором.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 2 Закону України від 14 жовтня 2014 року №1697-VII «Про прокуратуру» (далі - Закон України «Про прокуратуру») визначено, що на прокуратуру покладається функція представництва інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених цим Законом.

Згідно з ч. 3 ст. 23 Закону №1697-VII прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави в разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (частина четверта стаття 23 вказаного вище Закону).

Зі змісту ч. 3 ст. 23 Закону №1697-VII випливає, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; у разі відсутності такого органу.

Перший випадок передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Проте підстави представництва інтересів держави прокуратурою в цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту інтересів держави або здійснює їх неналежно.

Таке нездійснення захисту полягає в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень: він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їхнього захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

Водночас здійснення захисту неналежним чином полягає в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

Проте неналежність захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їхнього захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача/відповідача.

Суд звертає увагу, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, та які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією, викладеною Верховним Судом у постановах від 25 квітня 2018 року у справі №806/1000/17, від 19 липня 2018 року у справі №822/1169/17, від 13 травня 2021 року у справі №806/1001/17 та Великою Палатою Верховного Суду від 13 лютого 2019 року у справі №826/13768/16, від 26 травня 2020 року у справі №912/2385/18.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що керівник Дергачівської окружної прокуратури Харківської області право на звернення до суду з цим позовом обґрунтовує бездіяльністю ГУ ДСНС у Харківській області, яка полягає у невжитті уповноваженим органом належних заходів щодо зобов`язання відповідача привести захисну споруду цивільного захисту у стан, придатний до використання.

У позовній заяві прокурор зазначив, що ГУ ДСНС у Харківській області не подавало та не має намір подавати позови до адміністративного суду щодо визнання незаконною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, пов`язані з усуненням порушень законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, а тому з вказаним позовом звертається саме прокурор в інтересах ГУ ДСНС у Харківській області, як позивач у цій справі.

У контексті наведеного необхідно з`ясувати, чи наділений ГУ ДСНС у Харківській області належним обсягом компетенції, щоб набути повноваження позивача у цій справі.

Відповідно до ч. 8 ст. 32 Кодексу цивільного захисту України утримання захисних споруд цивільного захисту у готовності до використання за призначенням здійснюється суб`єктами господарювання, на балансі яких вони перебувають (у тому числі споруд, що не увійшли до їх статутних капіталів у процесі приватизації (корпоратизації), за рахунок власних коштів.

Контроль за готовністю захисних споруд цивільного захисту до використання за призначенням забезпечує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, спільно з відповідними органами та підрозділами цивільного захисту, місцевими державними адміністраціями (частина п`ятнадцята статті 32 Кодексу цивільного захисту України).

Згідно із пунктом 3 «Порядку створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.03.2017 №138 (далі - Порядок №138), балансоутримувач захисної споруди - власник захисної споруди або юридична особа, яка утримує її на балансі.

Утримання фонду захисних споруд у готовності до використання за призначенням здійснюється їх балансоутримувачами (пункт 9 Порядку №138).

Здійснення контролю за готовністю захисних споруд цивільного захисту до використання за призначенням забезпечує ДСНС разом з відповідними органами та підрозділами цивільного захисту, місцевими держадміністраціями (пункт 12 Порядку №138).

Вимоги щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту затверджені наказом МВС України від 09.07.2018 №579 (далі - Наказ №579).

Споруди фонду захисних споруд мають утримуватися та експлуатуватися у стані, що дозволяє привести їх у готовність до використання за призначенням у визначені законодавством терміни (п. 1 розділу ІІ Наказу №579). Споруди фонду захисних споруд, їх комунікації, інженерні мережі, інженерне та спеціальне обладнання, системи життєзабезпечення (далі - обладнання споруд фонду захисних споруд) мають утримуватися в належному технічному стані. Утримання та експлуатація обладнання споруд фонду захисних споруд здійснюються згідно з вимогами і рекомендаціями, визначеними технічною документацією на них, а також відповідними нормами і правилами (пункт 7 розділу ІІ Наказу №579).

Пунктом 1 «Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій», затвердженого постановою КМ України від 16.12.2015 №1052 (далі - Положення №1052) встановлено, що Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Згідно із пунктом 3 Положення №1052 основними завданнями ДСНС є:

1) реалізація державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності;

2) здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

Відповідно до пункту 4 Положення №1052 ДСНС відповідно до покладених на неї завдань, зокрема:

- здійснює заходи щодо створення, утримання та реконструкції фонду захисних споруд цивільного захисту, ведення їх обліку, забезпечує разом з відповідними органами та підрозділами цивільного захисту, місцевими держадміністраціями здійснення контролю за готовністю зазначених споруд до використання за призначенням;

- здійснює заходи щодо впровадження інженерно-технічних заходів цивільного захисту, готує пропозиції щодо віднесення населених пунктів та об`єктів національної економіки до груп (категорій) із цивільного захисту;

- організовує і здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими держадміністраціями, іншими державними органами та органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання;

- складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається безпосередньо та через територіальні органи до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту;

- застосовує адміністративно-господарські санкції за порушення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки.

Законом України від 21.04.2021 №2228-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування повноважень між центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері цивільного захисту, та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту» із Кодексу цивільного захисту України виключено статтю 67 «Повноваження центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки».

Разом з тим, вказаним законом Кодекс цивільного захисту України доповнено статтею 17-1 Повноваження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, згідно із пунктами 16, 48, 51 якої такий суб`єкт владних повноважень:

- реалізує державну політику з питань створення, утримання та реконструкції фонду захисних споруд цивільного захисту, ведення обліку таких споруд;

- звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства з питань пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, у разі якщо такі порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей;

- перевіряє стан дотримання вимог законодавства у сфері цивільного захисту та складає відповідні акти.

Отже, законодавством передбачено право ДСНС, як суб`єкта владних повноважень при застосуванні своєї компетенції, на звернення до суду виключно з позовами про застосування заходів реагування (пункт 48 Кодексу цивільного захисту).

ДСНС, як суб`єкт владних повноважень, при застосуванні своєї компетенції, має право на звернення до суду виключно з підстав, визначених законом (пункт 5 частини п`ятої статті 46 КАС України).

Натомість, ні положеннями Кодексу цивільного захисту України, ні іншими законами України не встановлено додаткових підстав для звернення Державної служби України з надзвичайних ситуацій до адміністративного суду з питань щодо належного виконання нею своїх повноважень, окрім тих, які визначені законом.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постановах від 24.01.2025 у справі №400/9970/23 та від 06.02.2025 у справах № 160/18617/23, № 320/11439/22 від 03.03.2025 року по справі № 260/4199/22 та інших.

Крім того, у постанові від 23.01.2025 у справі № 520/16197/23, Верховний Суд, аналізуючи положення пункту 48 частини другої статті 17-1 Кодексу цивільного захисту України в редакції Закону № 2655-ІХ, підкреслив, що коло правовідносин, у яких територіальний орган ДСНС може бути позивачем, хоча і розширилось, тобто перестало бути виключним, проте потребує чіткої кореляції із положенням закону, який би передбачив відповідний випадок, за якого ДСНС може подати до суду позовну заяву. Іншими словами, у чинній редакції пункту 48 частини другої статті 17-1 Кодексу цивільного захисту України окреслена прив`язка правової підстави звернення до суду із нормою закону, і лише за її наявності ДСНС може набути статусу позивача.

Таким чином, враховуючи те, що Кодекс цивільного захисту населення України не передбачає повноважень ГУ ДСНС у Харківській області на звернення до суду із пред`явленими позовними вимогами у якості позивача, то, відповідно, у керівника Дергачівської окружної прокуратури Харківської області в особі ГУ ДСНС у Харківській області також не має прав на звернення до суду з такими вимогами.

Вказаний висновок повністю узгоджується з правовою позицією, викладеною Верховним Судом у постанові від 11.08.2023 по справі №560/10015/22, яка відповідно до положень ст. 242 КАС України враховується судом при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності.

Відповідно до ч. 3 ст. 240 КАС України, про залишення позову без розгляду суд постановляє ухвалу. Ухвала суду про залишення позову без розгляду може бути оскаржена.

Враховуючи вищенаведене, оскільки судом встановлено, що керівник Дергачівської окружної прокуратури Харківської області в особі ГУ ДСНС у Харківській області не має права на звернення до суду з вказаним позовом, адміністративний позов підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись положеннями ст. ст. 240, 241, 243, 248, 256, 264, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов керівника Дергачівської окружної прокуратури Харківської області (вул. 1 Травня, буд. 63, м. Дергачі, Харківська область, 62303) в інтересах держави в особі: Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області (вул. Шевченка, 8, м. Харків, 61013, ) до Державної установи "Олексіївська виправна колонія (№ 25)" (вул. Кюї Цезаря, буд. 44, м. Харків, 61051, ) про зобов`язання вчинити певні дії залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Повний текст ухвали складено 29 травня 2025 року.

Суддя Н.А. Полях