Справа № 640/13590/22
Суддя: Христофоров А.Б.
Дата ухвалення: 2025-05-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 травня 2025 року Справа№640/13590/22

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Христофорова А.Б.., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

До Донецького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Державної податкової служби України, в якій позивач, з урахуванням заяви про зміну підстав позову, просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Державної податкової служби України від 08.07.2022 № 20-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення».

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржуваним у цій справі наказом позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді догани. Зазначає, що його було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у зв`язку з тим, що його підлеглий ОСОБА_2 , який перебував у відрядженні, куди він був направлений під час перебування позивача у відпустці, повідомив свій логін та пароль безпосередньому керівнику ОСОБА_3 , який у свою чергу скористався ним. Як наслідок, був встановлений факт одночасного входу 21 та 24 січня 2022 року до інформаційно телекомунікаційної системи «Податковий блок» під обліковим записом ОСОБА_2 з комп`ютерів за ІР-адресою в апараті Відповідача та ІР-адресою в Головному управлінні ДПС у Харківській області, чим було порушено наказ ДПС України від 15.05.2020 року № 216 «Порядок доступу до інформації в інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно телекомунікаційних системах Державної податкової служби України»

Наголошує, що позивачем регулярно проводилися робочі наради з підпорядкованим особовим складом щодо дотримання вимог Порядку № 216 та про встановлені ним заборони. Також зазначає, що 21.01.2022 року, під час входу до системи «Податковий блок» він знаходився у відпустці, а який факт, кваліфікований Відповідачем як дисциплінарний проступок, мав місце 25.01.2022, в оскаржуваному наказі не вказано.

Вказує, що оскаржуваний наказ був виданий на підставі висновку Дисциплінарної комісії, який не ґрунтуються на фактичних обставинах, пояснення ОСОБА_2 надані ще до початку дисциплінарного провадження, а пояснення ОСОБА_3 взагалі відсутні.

Крім того, позивач зазначає, що дисциплінарне стягнення повинно відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Зазначає, що він характеризується виключно позитивно, відсутні дисциплінарні стягнення, отримував за виконання завдань службової діяльності тільки оцінки «відмінно», та вказує на відсутність будь яких шкідливих наслідків порушення ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Порядку 216.

З урахуванням викладеного просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

15.11.2022 року та 08.04.2025 року відповідач надав відзив на позовну заяву в якому просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. Зазначив, що на підставі наказів ДПС від 11.05.2022 № 213 «Про порушення дисциплінарного провадження», від 23.06.2022 № 338 «Про продовження строку здійснення дисциплінарного провадження», доручення в.о. Голови ДПС від 21.02.2022 № 37-д(14) до доповідної записки Управління з питань запобігання та виявлення корупції від 09.02.2022 № 145/99-00-14-01-13 Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Державної податкової служби України (далі Дисциплінарна комісія) проведено дисциплінарне провадження стосовно заступника начальника відділу контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням пального управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням пального Департаменту контролю за підакцизними товарами ОСОБА_4 за час роботи на посаді начальника відділу ліцензування пального управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням пального Департаменту контролю за підакцизними товарами та виконання обов`язків заступника директора Департаменту начальника управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням пального Департаменту контролю за підакцизними товарами з 22 травня 2020 року відповідно до наказу ДПС від 22.05.2020 № 399-о за вчинення ним дисциплінарного проступку.

За результатами розгляду дисциплінарної справи Дисциплінарною комісією встановлено, що до Управління з питань запобігання та виявлення корупції надійшов лист Департаменту електронних сервісів від 25.01.2022 № 830/99-00-12-05- 03-08 щодо виявленого факту одночасного входу 21 та 24 січня 2022 року до ІТС «Податковий блок» під обліковим записом ОСОБА_5 головного державного інспектора відділу контролю за виробництвом та обігом пального управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням палива Департаменту контролю за підакцизними товарами з IP-адреси комп`ютера в ДПС та з ІР-адреси комп`ютера, Документ сформований в системі «Електронний суд» 08.04.2025 5 розташованого в Головному управлінні ДПС у Харківській області.

З метою проведення попереднього аналізу Управління до Департаменту електронних сервісів направлено лист від 25.01.2022 № 93/99-00-14-01-08 про надання інформації щодо дій в ІТС ДПС здійснених під обліковим записом ОСОБА_5 за вказаний вище період з ІР-адреси комп`ютера в ДПС. Відповідно до листа Департаменту електронних сервісів від 26.01.2022 №971/99-00-12-05-03-08 отримано інформацію в електронному вигляді (Журнал_моніторингу_Блок_Сташок.xlsx, Журнал_автентифікації_Сташок.xlsx, журнал_моніторингу_СС_Сташок.xlsx, Журнал_Єдине_вікно_Сташок.xlsx) за період 21, 24 та 25 січня 2022 року, відповідно до якої встановлено вчинення дій в ІТС «Єдине вікно подання електронної звітності» перегляд реєстру податкових накладних (товар), реєстру акцизних накладних, пересування акцизних складів, реєстру операцій обсягів пального/спирту (СЕАРП СЕ) тощо (всього 56 записів), інформації в підсистемах ІТС «Податковий блок» перегляд паспортів перевірки, пошук реєстраційних даних ПП, реєстр платників акцизного податку з реалізації пального (всього 100 записів), картки платника ІТС «Податковий блок» (всього 35 записів).

Відповідач вказує, що ОСОБА_6 та ОСОБА_7 надавалися пояснення, відповідно до яких зазначено, що ОСОБА_8 було надано свій логін та пароль до ІТС «Податковий блок» на прохання безпосереднього керівника заступника начальника відділу контролю за виробництвом та обігом пального управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням пального Департаменту контролю за підакцизними товарами ОСОБА_9 для виконання доручення Прем`єр-міністра України від 22.11.2021 № 52566/1/1-2 щодо боротьби з тіньовим ринком паливно-мастильних матеріалів, їх перевезення та реалізації, а також виконання протоколу засідання Кабінету Міністрів України від 24.12.2019 № 29, а останнім вони були використані для входу в інформаційні системи ДПС, в зв`язку з чим були порушені вимоги п. 7.2, 7.3 Порядку № 216.

Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийнятті рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Таким чином, зазначене свідчить про порушення ОСОБА_1 вимог законодавства, а саме: пункту 5 частини другої статті 65 Закону № 889, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїй посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

На підставі викладеного, відповідач просить відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

22.11.2022 та 11.05.2025 до суду від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій позивач підтримала доводи, наведені в обґрунтування позовних вимог. Просив задовольнити позовні вимоги.

Відповідачем надано до суду 16.05.2025 року заперечення на відповідь на відзив, в яких зазначені обставини, аналогічні викладеним у відзиві на позовну заяву. Крім того, вказано, що заявлені представником позивача витрати на правничу допомогу у розмірі 15 000,00 грн. не підтверджено належним чином, вказана сума значно завищена і не є співрозмірною відносно втраченого часу представника позивача на участь у розгляді даної справи.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.09.2022 залишено позовну заяву без руху та надано строк на усунення недоліків позову.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25.10.2022 року відкрито спрощене позовне провадження без виклику (повідомлення) сторін.

Законом України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13.12.2022 № 2825-IX (далі - Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

Разом з цим, на виконання вимог Закону України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» щодо забезпечення розгляду адміністративних справ» (далі - Закон) та визначає порядок передачі нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративних судових справ іншим окружним адміністративним судам України - наказом ДСА України від 16.09.2024 №399 затверджено Порядок передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва (далі - Порядок №399).

Пунктами 4-7 Порядку №399 визначено, що на розгляд та вирішення судам підлягають передачі судові справи, які нерозглянуті ОАСК та передані до КОАС, але до набрання чинності Законом, не розподілені між суддями. Матеріали щодо розгляду та вирішення окремих процесуальних питань у межах нерозглянутих судових справ підлягають передачі до судів, визначених у результаті автоматизованого розподілу судових справ між судами, проведеного відповідно до правил, установлених цим Порядком. Судові справи, вказані у переліку, які підлягають передачі судам, мають бути зареєстровані в базі даних. Перелік складається відповідальною особою протягом семи робочих днів після опублікування цього Порядку за формою, визначеною у додатку 1 до Порядку, та формується в електронній формі із застосуванням КЕП.

На виконання вимог пункту 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону № 2825-IX та Порядку №399 на підставі Акту приймання-передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва від 15.01.2025, згідно супровідного листа КОАС від 15.01.2025 №01-19474/25 до Донецького окружного адміністративного суду передано 4132 судові справи, у тому числі адміністративну справу №640/17326/22.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.03.2024 року зазначену справу було передано на розгляд судді Донецького окружного адміністративного суду Христофорову А.Б.

Ухвалою суду від 24.03.2025 року прийнято до свого провадження адміністративну справу №640/13590/22 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська площа, 8, ) про визнання протиправним та скасування наказу. Справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження суддею одноособово, без проведення судового засідання та повідомлення (виклику) учасників справи. Відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до статті 258 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 Про введення воєнного стану в Україні, затвердженого Законом України Про затвердження Указу Президента України Про введення воєнного стану в Україні від 24.02.2022 №2102-ІХ, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який було неодноразово продовжено, та який триває станом на дату розгляду даної справи.

02 березня 2022 року опублікованими Радою суддів України 02.03.2022 року Рекомендаціями щодо роботи судів в умовах воєнного стану, судам України рекомендовано за можливості відкладати розгляд справ (за винятком невідкладних судових розглядів) та знімати їх з розгляду, зважати на те, що велика кількість учасників судових процесів не завжди мають змогу подати заяву про відкладення розгляду справи через залучення до функціонування критичної інфраструктури, вступ до лав Збройних сил України, територіальної оборони, добровольчих воєнних формувань та інших форм протидії збройної агресії проти України, або не можуть прибути в суд у зв`язку з небезпекою для життя.

Донецький окружний адміністративний суд продовжує свою роботу у дистанційному режимі.

За приписами частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Відповідно до статті 258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі

З`ясовуючи те чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги, якими доказами вони підтверджуються, а також чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, судом встановлено наступне.

До Управління з питань запобігання та виявлення корупції надійшов лист Департаменту електронних сервісів від 25.01.2022 № 830/99-00-12-05- 03-08 щодо виявленого факту одночасного входу 21 та 24 січня 2022 року до ІТС «Податковий блок» під обліковим записом ОСОБА_5 головного державного інспектора відділу контролю за виробництвом та обігом пального управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням палива Департаменту контролю за підакцизними товарами з IP-адреси комп`ютера в ДПС та з ІР-адреси комп`ютера, розташованого в Головному управлінні ДПС у Харківській області.

ОСОБА_10 у період з 17.01.2022 по 04.02.2022 відповідно до наказів ДПС від 13.01.2022 № 4-к «Про відрядження» та від 18.01.2022 № 7-к «Про внесення змін до наказу ДПС від 13.01.2022 № 4-к» знаходився у відрядженні в Головному управління ДПС у Харківській області та брав участь у проведенні тематичної перевірки ГУ ДПС у Харківській області.

З метою проведення попереднього аналізу Управління до Департаменту електронних сервісів направлено лист від 25.01.2022 № 93/99-00-14-01-08 про надання інформації щодо дій в ІТС ДПС здійснених під обліковим записом ОСОБА_5 за вказаний вище період з ІР-адреси комп`ютера в ДПС.

Відповідно до листа Департаменту електронних сервісів від 26.01.2022 №971/99-00-12-05-03-08 отримано інформацію в електронному вигляді (Журнал_моніторингу_Блок_Сташок.xlsx, Журнал_автентифікації_Сташок.xlsx, журнал_моніторингу_СС_Сташок.xlsx, Журнал_Єдине_вікно_Сташок.xlsx) за період 21, 24 та 25 січня 2022 року, відповідно до якої встановлено вчинення дій в ІТС «Єдине вікно подання електронної звітності» перегляд реєстру податкових накладних (товар), реєстру акцизних накладних, пересування акцизних складів, реєстру операцій обсягів пального/спирту (СЕАРП СЕ) тощо (всього 56 записів), інформації в підсистемах ІТС «Податковий блок» перегляд паспортів перевірки, пошук реєстраційних даних ПП, реєстр платників акцизного податку з реалізації пального (всього 100 записів), картки платника ІТС «Податковий блок» (всього 35 записів).

В матеріалах дисциплінарної справи № 72 ОСОБА_1 наявні пояснення ОСОБА_5 головного державного інспектора відділу контролю за виробництвом та обігом пального управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням палива Департаменту контролю за підакцизними товарами від 31.01.2022 року, в яких зазначено, що він у період з 17.01.2022 по 04.02.2022 відповідно до наказів ДПС від 13.01.2022 № 4-к «Про відрядження» та від 18.01.2022 № 7-к «Про внесення змін до наказу ДПС від 13.01.2022 № 4-к» знаходився у відрядженні в Головному управління ДПС у Харківській області та брав участь у проведенні тематичної перевірки ГУ ДПС у Харківській області.

До нього зателефонував його безпосередній керівник ОСОБА_3 та попросив для виконання термінового завдання надати йому його логін і пароль, пояснюючи тим, що його службова на доступ до ІТС «Податковий блок» ще не підписана, а з метою виконання доручення Прем`єр-міністра України від 22.11.2021 № 52566/1/1-2, щодо боротьби з тіньовим ринком паливно мастильних матеріалів, їх перевезення та реалізації, виконання протоколу КМУ від 24.12.2019 № 29, необхідно використання інформаційних баз ДПС.

Враховуючи це, ним в телефонній розмові було повідомлено ОСОБА_3 логін та пароль, а також проінформовано безпосереднє керівництво. 28.01.2022 після повернення з відрядження, і з метою недопущення в подальшому використання облікових записів, які не належать користувачу особисто, керівництвом Департаменту проведено роз`яснювальну роботу та проведено повторне ознайомлення з наказом ДПС від 15.05.2020 № 216.

11 травня 2022 року наказом Державної податкової служби України № 213 «Про порушення дисциплінарного провадження», порушено дисциплінарне провадження стосовно заступника начальника відділу контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням пального управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням пального Департаменту контролю за підакцизними товарами ОСОБА_4 з метою визначення в його діях ознак дисциплінарного проступку.

Підставою для прийняття наказу вказано доручення в.о. Голови ДПС від 21.02.2022 № 37-д(14) до доповідної записки Управління з питань запобігання виявлення корупції від 09.02.2022 № 145/99-00-14-01-13, в яких зазначено, що для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку порушити дисциплінарне провадження стосовно головного державного інспектора відділу контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням пального управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням палива Департаменту контролю за підакцизними товарами ОСОБА_5 , заступника начальника відділу контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням пального управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням палива Департаменту контролю за підакцизними товарами ОСОБА_9 та начальника відділу ліцензування пального управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням палива Департаменту контролю за підакцизними товарами ОСОБА_4 за фактами порушення пунктів 7.2, 7.3 Порядку доступу до інформації в інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно телекомунікаційних системах Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС України від 15.05.2020 № 216 та статті 8 Закону № 889-VIII.

13.05.2022 року листом № 447/99-00-02-03-ДК, Дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ ДПС звернулася до Департаменту контролю за підакцизними товарами, з проханням надати:

- характеристику ОСОБА_4 та інші відомості, що його характеризують;

- пояснення (директора департаменту, або особи яка виконує його обов`язки, як безпосереднього керівника) з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_4 ;

- пояснень інших осіб (працівників), яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_4 (за наявності);

- належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку ОСОБА_11 ;

- належним чином завірених копій положення про відділ ліцензування пального, а також управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням палива Департаменту контролю за підакцизними товарами за період 2022 року.

Листом від 16.05.2022 року № 458/99-00-09-02-08 в.о. директора Департаменту контролю за підакцизними товарами надав на адресу Дисциплінарної комісії: характеристику ОСОБА_4 , пояснення ОСОБА_4 з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, копію наказу ДПС від 29.12.2021 № 414 -в «Про відпустки», належним чином завірену копію положення про відділ контролю за виробництвом та обігом пального, належним чином завірену копію положення про управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням палива Департаменту контролю за підакцизними товарами.

Відповідно до характеристики ОСОБА_1 , наданої в.о. директора Департаменту контролю за підакцизними товарами ОСОБА_12 , ОСОБА_1 характеризується позитивно, працює в органах податкової служби з 1996 року, до виконання своїх посадових обов`язків відноситься старанно та відповідально. Звертає увагу на поліпшення методів роботи. Систематично працює над підвищенням свого теоретичного рівня економічних знань, виявляв себе як кваліфікований, відповідальний і вимогливий керівник.

В.о. заступника директора Департаменту - начальником управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням палива Департаменту контролю за підакцизними товарами ОСОБА_11 надані письмові пояснення, де зазначено, що для забезпечення відпрацювання протокольних доручень КМУ, належної роботи відділу та виконання покладених завдань на відділ контролю за виробництвом та обігом пального були здійснені дії, які призвели до використання облікового запису ГДІ ОСОБА_2 заступником начальника відділу ОСОБА_3 . Позивач зазначає, оскільки він з 07.01.2022 по 24.01.2022 перебував у відпустці, це послабило контроль за прискоренням оформлення доступів ОСОБА_3 .

Висловлена пропозиція, у зв`язку з необхідністю своєчасного виконання доручень Прем`єр - міністра України та забезпечення належної роботи відділу, що була необхідною і терміновою на той час, просив обмежитися попередженнями для всіх працівників відділу. Зазначив, що з працівниками відділу проведена роз`яснювальна робота щодо виконання приписів наказу ДПС від 15.05.2020 № 216.

Відповідно до витягу з наказу від 29.12.2021 року № 414-в ОСОБА_1 знаходився у відпустці з 10.01.2022 по 23.01.2022.

Відповідно до пояснень в.о. директора Департаменту контролю за підакцизними товарами ОСОБА_13 , для забезпечення відпрацювання протокольних доручень КМУ, належної роботи відділу та виконання покладених завдань на відділ контролю за виробництвом та обігом пального були здійснені дії, які призвели до використання облікового запису ГДІ ОСОБА_5 заступником начальника відділу ОСОБА_14 .

Зазначає, що на виконання доручення Прем`єр-міністра України від 22.11.2021 № 52566/1/1-2, щодо боротьби з тіньовим ринком паливно мастильних матеріалів, їх перевезення та реалізації, виконання протоколу КМУ від 24.12.2019 № 29, створені міжвідомчі робочі групи, в яких ДПС, як орган центральної влади, приймає безпосередню участь у виявленні та припиненні правопорушень.

Головним виконавцем вищезазначених доручень був заступник начальника відділу контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням палива управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням палива Департаменту контролю за підакцизними товарами ОСОБА_7 , тому, в зв`язку з необхідністю їх оперативного виконання, було здійснено використання ОСОБА_14 облікового запису ГДІ ОСОБА_5 . На момент розгляду цього випадку з працівниками відділу проведена роз`яснювальна робота щодо виконання приписів наказу ДПС від 15.05.2020 № 216.

Листом від 13.05.2022 № 448/99-00-02-03-ДК Дисциплінарна комісія запросила у Департаменті персоналу ДПС: завірений у встановленому порядку витяг з особової справи ОСОБА_4 ; відомості, що його характеризують (результати оцінювання службової діяльності, наявність заохочень, ставлення до державної служби, тощо); посадову інструкцію державного службовця ОСОБА_4 ; відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень.

Листом від 16.05.2022 року № 277/99-00-11-02-01-08 в.о. директора Департаменту персоналу повідомив Дисциплінарну комісію, що станом на 16.05.2022 посадові інструкції працівників Департаменту контролю за підакцизними товарами до Департаменту персоналу не передавалися. Крім того, згідно відомостей, які містяться в матеріалах особової справи у ОСОБА_1 дисциплінарні стягнення та заохочення відсутні.

Відповідно до листа Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції від 17.05.2022 № 275/99-00-14-01-08 на адресу Дисциплінарної комісії були надані матеріали, які стали підставою для підготовки доповідної записки від 09.02.2022 № 145/99-00-14-01-13, доручення в.о. Голови від 21.02.2022 «Про порушення дисциплінарного провадження» стосовно ОСОБА_4 , серед яких надано лист Департаменту електронних серверів від 25.01.2022 № 830/99-00-12-05- 03-08 щодо виявленого факту одночасного входу 21 та 24 січня 2022 року до ІТС «Податковий блок» під обліковим записом ОСОБА_5 головного державного інспектора відділу контролю за виробництвом та обігом пального управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням палива Департаменту контролю за підакцизними товарами з IP-адреси комп`ютера в ДПС та з ІР-адреси комп`ютера, розташованого в Головному управлінні ДПС у Харківській області.

До листа доданий витяг з журналу автентифікації користувача ДПС ОСОБА_2 в ІТС «Податковий блок», де відображається одночасний вхід 21 та 24 січня 2022 року до ІТС «Податковий блок» під обліковим записом ОСОБА_5 .

В матеріалах дисциплінарної справи наявний витяг з табелю обліку робочого часу працівників Департаменту контролю за підакцизними товарами за січень 2022 року, відповідно до якого ОСОБА_1 перебував у відпустці з 10.01.2022 по 21.01.2022, з 24.01.2022 на робочому місці.

10.06.2022 року Департамент контролю за підакцизними товарами листом № 572/99-00-09-03-01-08 направив на адресу Дисциплінарної комісії документи, що свідчать про проведення заходів щодо дотримання підлеглими працівниками вимог Порядку доступу до інформації в інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно телекомунікаційних системах ДПС України, затвердженого наказом ДПС від 15.05.2020 № 216. Додатково проінформовано, що протягом 2020-2021 років постійно проводилися наради, які оформлювалися протоколами, які містять аркуш ознайомлення з приміткою щодо виконання норм наказу ДПС від 15.05.2020 № 216.

23.06.2022 року наказом ДПС України № 338 «Про продовження строку здійснення дисциплінарного провадження» продовжено до 08 липня 2022 року строк здійснення дисциплінарного провадження стосовно заступника начальника відділу контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням пального управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням пального Департаменту контролю за підакцизними товарами ОСОБА_4 , на підставі протоколу засідання Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Державної податкової служби України від 17.06.2022 року № 22.

За результатами дисциплінарного провадження Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Державної податкової служби України 30 червня 2022 року підготовлено Подання про результати розгляду дисциплінарної справи заступника начальника відділу контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням пального управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням пального Департаменту контролю за підакцизними товарами ОСОБА_4 , за висновками якого у діях заступника начальника відділу контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням пального управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням пального Департаменту контролю за підакцизними товарами ОСОБА_4 вбачаються ознаки вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п.п. 5 п. 2 статті 65 Закону 889-VIII, що полягають у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків, актів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Дисциплінарною комісією вирішено рекомендувати на підставі статей 65,66,67,69 Закону 889-VIII застосувати до заступника начальника відділу контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням пального управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням палива Департаменту контролю за підакцизними товарами ОСОБА_4 дисциплінарне стягнення у вигляді догани, з урахуванням відповідальності, визначеної у пункті 7.4 Порядку №216, за неналежне виконання обов`язків заступника директора департаменту начальника управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням пального Департаменту контролю за підакцизними товарами, визначених у розділі 4 Положення про Управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням палива, незабезпечення належного керівництва роботою відділу контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням пального управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням палива Департаменту контролю за підакцизними товарами, порушення вимог статті 8 Закону № 889-VIII, що призвело до порушення головним державним інспектором відділу контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням пального управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням палива Департаменту контролю за підакцизними товарами ОСОБА_6 та заступником начальника відділу контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням пального управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням палива Департаменту контролю за підакцизними товарами ОСОБА_14 вимог пунктів 7.2, 7.3 Порядку № 216 та статті 8 Закону № 889-VIII.

Листом № 5028/М/99-00-14-03-ДК від 30.06.2022 року було повідомлено заступника начальника відділу контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням пального управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням палива Департаменту контролю за підакцизними товарами ОСОБА_4 про результати розгляду дисциплінарної справи та запропоновано надати пояснення на ім`я в.о. голови ДПС.

04.07.2022 року заступником начальника відділу контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням пального управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням палива Департаменту контролю за підакцизними товарами ОСОБА_11 були надані пояснення, зареєстровані 06.07.2022 за № М/810/ДЗН, де він зазначив, що в органах ДПС працює понад 26 років, за час роботи нагороджений всіма відомчими нагородами, а також грамотою та почесною грамотою Верховної Ради України, є доктором політичних наук України та членом Академії політичних наук України, на час здійснення входу в систему ОСОБА_15 під паролем ОСОБА_16 перебував у відпустці.

Під час покладання обов`язків на нього в.о. заступника директора Департаменту контролю за підакцизними товарами був безпосереднім керівником відділу ліцензування, а не відділу контролю за виробництвом та обігом палива за яким здійснював лише загальну організацію роботи в якому відбувся даний інцидент. Також ним підготовлено та направлено Комісії всі матеріали по проведенню постійних економічних навчань щодо дотримання з підлеглими працівниками вимог Порядку доступу до інформації в інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно- телекомунікаційних системах Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС від 15.05.2020 № 216 (додаток містив 19 протоколів на 53 арк.), що свідчить про систематично організовану ним роботу в підрозділі на той час. Також вказував, що комісія не встановила фактів, що діями працівників нанесено шкоди або постраждала репутація ДПС, а даний факт був, як необхідність своєчасного закриття контролю КМУ.

Просив розглянути можливість та обмежитись попередженням його в даному питанні під час винесення остаточного рішення за результатами розгляду матеріалів отриманих від дисциплінарної комісії.

Наказом в.о. голови Державної податкової служби України від 08 липня 2022 року № 20-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення» застосовано до заступника начальника відділу контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням пального управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням палива Департаменту контролю за підакцизними товарами ОСОБА_1 за час роботи на посаді начальника відділу ліцензування пального управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням палива Департаменту контролю за підакцизними товарами та виконання обов`язків заступника директора департаменту начальника управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням палива Департаменту контролю за підакцизними товарами з 22 травня 2020 року відповідно до наказу ДПС від 23.05.2020 № 399-о дисциплінарне стягнення у вигляді догани за вчинення ним дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону 889-VIII. Підстава: подання Дисциплінарної комісії від 30.06.2022 № 674/99-00-02-ДК, пояснення ОСОБА_4 від 04.07.2022 б/н.

Не погодившись із вказаним наказом в.о. голови Державної податкової служби України від 08 липня 2022 року № 20-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення», вважаючи його протиправним, прийнятим із порушенням законодавства, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, що склались між сторонами, суд зазначає про таке.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, визначає Закону України «Про державну службу» від 10.12.2015 № 889-VIII (далі Закон №889-VIII).

Відповідно до положень частин 1, 3 статті 5 Закону № 889-VIII, правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.

Дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом.

За приписами пунктів 1, 8 частини 1 статті 8 Закону № 889-VIII державний службовець зобов`язаний: дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.

Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах, та контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

Згідно зі статтею 62 Закону № 889-VIII державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені статтею 8 цього Закону, а також: 1) не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця; 2) виявляти високий рівень культури, професіоналізм, витримку і тактовність, повагу до громадян, керівництва та інших державних службовців; 3) дбайливо ставитися до державного майна та інших публічних ресурсів. Державний службовець особисто виконує покладені на нього посадові обов`язки.

Частиною 1 статті 64 Закону № 889-VIII передбачено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до частини 1 статті 65 Закону № 889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

У силу вимог пункту 5 частини 2 статті 65 Закону № 889-VIII дисциплінарним проступком є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

За змістом частини 1 статті 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану (частина 3 статті 66 Закону № 889-VIII).

Відповідно до частини 1 статті 67 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Згідно з положеннями частин 2 - 4 статті 67 Закону № 889-VIII обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень; 3) високі показники виконання службових завдань; 4) вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Під час застосування дисциплінарного стягнення можуть враховуватися також інші, не зазначені у частині другій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність державного службовця.

Обставинами, що обтяжують відповідальність державного службовця, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного сп`яніння або у стані, викликаному вживанням наркотичних або токсичних засобів; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно, до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого державного службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення щодо нього; 4) вчинення проступку умисно з мотивів неповаги до держави і суспільства, прав і свобод людини, окремих соціальних груп; 5) настання тяжких наслідків або заподіяння збитків внаслідок вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з частиною 1 статті 69 Закону № 889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (дисциплінарна комісія).

Постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1039 затверджено Порядок здійснення дисциплінарного провадження, який визначає процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців (далі - Порядок № 1039).

Пунктом 33 Порядку № 1039 визначено, що дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

Дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

За приписами частин 10, 11 статті 69 Закону № 889-VIII результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Відповідно до частини 2 статті 74 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.

Згідно з частиною 1 статті 77 Закону № 889-VIII рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

За змістом частини 2 статті 77 Закону № 889-VIII у рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Аналіз наведених положень Закону № 889-VIII, Порядку № 1039 свідчить про те, що підставою для застосування дисциплінарного стягнення є вчинення особою дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом № 889-VIII та іншими нормативно-правовими актами.

Ці обставини, як і характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він учинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків з`ясовуються під час службового розслідування та/або прийняття рішення про накладення дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження. Рішення суб`єкта призначення про накладення дисциплінарного стягнення має ґрунтуватись на матеріалах дисциплінарної справи.

При цьому, об`єктивною стороною дисциплінарного проступку є вчинення державним службовцем дій чи бездіяльності, або прийняття рішення, що містять ознаки протиправності, тобто, суперечать вимогам законодавства. Водночас, з суб`єктивної сторони дисциплінарний проступок характеризується наявністю вини державного службовця, під чим розуміється ставлення останнього до своїх протиправних дій чи бездіяльності, або рішення і їх шкідливих наслідків.

Аналогічний висновок щодо застосування норм права викладений у постанові Верховного Суду від 28.04.2020 у справі № 822/46/18.

Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Відповідний висновок щодо застосування норм права міститься у постанові Верховного Суду від 10.12.2020 у справі № 812/831/16.

Пунктом 5 частини 2 статті 65 Закону № 889-VIII передбачено, що дисциплінарним проступком є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Так, предметом спору у цій справі є питання правомірності наказу в.о. голови Державної податкової служби України від 08 липня 2022 року № 20-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення», яким застосовано до заступника начальника відділу контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням пального управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням палива Департаменту контролю за підакцизними товарами ОСОБА_4 за час роботи на посаді начальника відділу ліцензування пального управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням палива Департаменту контролю за підакцизними товарами та виконання обов`язків заступника директора департаменту начальника управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням палива Департаменту контролю за підакцизними товарами з 22 травня 2020 року відповідно до наказу ДПС від 23.05.2020 № 399-о дисциплінарне стягнення у вигляді догани за вчинення ним дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону 889-VIII.

Зі змісту вказаного наказу видно, що підставою застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді догани є те, що за результатами розгляду дисциплінарної справи встановлено вину позивача у вчиненні дисциплінарного проступку, яка полягає у недотриманні вимог ст. 8 Закону 889-VIII, що призвело до порушення підлеглими працівниками вимог п. 7.2, 7.3 Порядку № 216 та статті 8 Закону 889-VIII.

Відповідно до п. 7.2 Порядку № 216 встановлено зобов`язання користувачів використовувати для роботи з інформацією тільки свій ідентифікатор користувача в системі/мережі, пароль та інші засоби доступу до системи та не передавати їх іншим особам; п. 7.3 встановлює заборону користувачам передачу іншим особам свого ідентифікатора користувача в системі/мережі та пароля.

Так, дійсно під час дисциплінарного провадження встановлено та підтверджено матеріалами справи, факт одночасного входу 21 та 24 січня 2022 року до ІТС «Податковий блок» під обліковим записом ОСОБА_5 головного державного інспектора відділу контролю за виробництвом та обігом пального управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням палива Департаменту контролю за підакцизними товарами з IP-адреси комп`ютера в ДПС та з ІР-адреси комп`ютера, розташованого в Головному управлінні ДПС у Харківській області, як і факт використання облікового запису ГДІ ОСОБА_2 заступником начальника відділу ОСОБА_3 21 та 24 січня 2022 року. На цю обставину є посилання і в спірному наказі від 08 липня 2022 року № 20-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення» (абз.2 першого аркушу наказу). Зазначене підтверджується також листом Департаменту електронних сервісів від 25.01.2022 № 830/99-00-12-05- 03-08 щодо виявленого факту одночасного входу 21 та 24 січня 2022 року до ІТС «Податковий блок» під обліковим записом ОСОБА_5 головного державного інспектора відділу контролю за виробництвом та обігом пального управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням палива Департаменту контролю за підакцизними товарами з IP-адреси комп`ютера в ДПС та з ІР-адреси комп`ютера, розташованого в Головному управлінні ДПС у Харківській області. До листа доданий витяг з журналу автентифікації користувача ДПС ОСОБА_2 в ІТС «Податковий блок», де відображається одночасний вхід 21 та 24 січня 2022 року до ІТС «Податковий блок» під обліковим записом ОСОБА_5 .

Разом з тим, матеріалами справи підтверджений факт знаходження позивача ОСОБА_4 21 січня 2022 року у відпустці, що виключає можливість виконання ним своїх посадових обов`язків в цей день. При цьому суд зауважує, що стосовно 25 січня 2022 року (на цю дату є посилання відповідача у спірному наказі абз. другий аркушу 3 наказу) в матеріалах дисциплінарної справи відсутні будь які докази одночасного використання облікового запису ОСОБА_5 з IP-адреси комп`ютера в ДПС України та з ІР-адреси комп`ютера, розташованого в Головному управлінні ДПС у Харківській області в цей день.

В спірному наказі відповідач посилається на пояснення ОСОБА_9 , який зазначив, що проінформував керівника про необхідність входу до інформаційної системи ДПС під логіном та паролем ОСОБА_5 , проте в матеріалах дисциплінарної справи, наданої до суду відсутні пояснення ОСОБА_9 , які підтверджують даний факт, як і відсутня інформація, кого саме інформував ОСОБА_7 .

Суд зазначає, що посилаючись на порушення ОСОБА_11 ст. 8 Закону 889-VIII, відповідачем у спірному наказі не конкретизовано, яке саме порушення норми Закону було допущене, обмежившись загальним формулюванням.

Подання дисциплінарної комісії від 30.06.2022 та спірний наказ від 08.07.2022 № 20-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення» зводяться виключно до допущення працівниками відділу контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням пального управління контролю за виробництвом, обігом та ліцензуванням пального Департаменту контролю за підакцизними товарами ОСОБА_8 і ОСОБА_15 порушень вимог Порядку доступу до інформації в інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно- телекомунікаційних системах Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС від 15.05.2020 № 216, без обґрунтування в чому саме полягає неналежне керівництво роботою відповідного відділу та управління.

Досліджуючи оскаржуваний наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, суд установив, що відповідачем не зазначено, які наслідки мали місце, як результат неналежного виконання ним посадових обов`язків.

Крім того, суд зазначає, що у поданні Дисциплінарної комісії, а також у спірному наказі не зазначено, що виявлені недоліки та порушення призвели до тяжких наслідків.

Так, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 16.03.2021 у справі №140/2819/19, суд дійшов висновку, що для накладення дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність протиправної поведінки державного службовця, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом №889-VIII та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Також необхідно враховувати інші обставини, що мають значення: характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Тобто, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами спеціального законодавства про працю, які регламентовані зокрема Законом №889-VII, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень роботодавця, уповноваженої ним адміністрації.

Суд зазначає, що в матеріалах дисциплінарної справи наявні копії протоколів робочих нарад, що проводилися в Управлінні протягом 2020-2022 років, кожен з яких має аркуш ознайомлення з протоколом, із приміткою нагадування про необхідність постійного дотримання вимог Порядку доступу до інформації в інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно- телекомунікаційних системах Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС від 15.05.2020 № 216, де зокрема, наявні підписи ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Приймаючи рішення по суті спору суд також бере до уваги наявну позитивну характеристику позивача, відсутність у нього дисциплінарних стягнень та наявність заохочень.

Враховуючи викладене, суд зазначає, що матеріалами дисциплінарної справи щодо позивача не підтверджено наявність у його діях усіх складових дисциплінарного проступку: протиправних дій (бездіяльності) позивача у зв`язку з неналежним виконанням покладених на нього посадових обов`язків; вини позивача. Не враховано ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Недоведеність цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку, а відтак і підстави для дисциплінарної відповідальності.

Суд зазначає, що рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб тощо.

При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

При цьому, прийняття рішення, вчинення (не вчинення) дії вимагає від суб`єкта владних повноважень діяти добросовісно, тобто з щирим наміром щодо реалізації владних повноважень та досягнення поставлених цілей і справедливих результатів, з відданістю визначеним законом меті та завданням діяльності, передбачувано, без корисливих прагнень досягти персональної вигоди, привілеїв або переваг через прийняття рішення та вчинення дії.

Таким чином, висновки та рішення суб`єкта владних повноважень можуть ґрунтуватися виключно на належних, достатніх, а також тих доказах, які одержані з дотриманням закону.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що оскаржуваний у цій справі наказ є протиправним і таким, що підлягає скасуванню.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні (ч.1 ст.90 КАС України).

Таким чином, позовні вимоги у цій справі є такими, що підлягають задоволенню.

Щодо питання про розподіл судових витрат, суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до частини 1 статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Згідно з частиною 2 статті 134 КАС України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

За змістом пункту 1 частини 3 статті 134 КАС України розмір витрат на правничу допомогу адвоката, серед іншого, складає гонорар адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, які визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (частина 4 статті 134 цього ж Кодексу).

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи (частина 5 статті 134 Кодексу).

При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись (частина дев`ята статті 139 КАС України).

При визначенні суми відшкодування суд також враховує критерії реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерій розумності, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.

Суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципом справедливості як одного з основних елементів принципу верховенством права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, зважаючи на складність справи, якість підготовленого документу, витрачений адвокатом час тощо є неспівмірним у порівнянні з ринковими цінами адвокатських послуг. У зв`язку з цим суд з урахуванням конкретних обставин, зокрема ціни позову, може обмежити такий розмір з огляду на розумну необхідність судових витрат для конкретної справи. Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у додаткових постановах Верховного Суду від 05.09.2019 у справі №826/841/17 , від 24.10.2019 у справі №820/4280/17, від 12.12.2019 у справі №2040/6747/18 , у постанові Верховного Суду від 24.03.2020 у справі №520/6161/19.

Згідно з частиною 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Представником позивача разом із відповіддю на відзив заявлена вимога про стягнення витрат на правничу допомогу які складаються із витрат, пов`язаних з витребуванням доказів у відповідача в розмірі 694,20 грн, що підтверджується до доданими до заяви про зміну підстав позову рахунком від 26.07.2022 № 16, платіжним дорученням від 09.08.2022 № 126 та витрати на правничу допомогу в розмірі 15 000,00 грн, що підтверджується договором про надання професійної правничої (правової) допомоги № 07/22 МЮВ, рахунком від 03.08.2022 № 03-08 та випискою з банківського рахунку адвокатського бюро «Олег Зудінов та партнери» про надходження коштів.

Відповідач у запереченнях на відповідь на відзив зазначив, що дана справа не є достатньо складною в порівняні з розміром гонорару, визначеного у договорі (15 000 грн.), та по суті стосується надання оцінки правомірності застосування до Позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани. Обсяг нормативного регулювання спірних правовідносин також не є значним та зводиться до кількох статей Закону №889 та норм Порядку № 1039. Також адвокатом не надано дійсно детальний опис робіт (наданих послуг) з визначенням їх вартісної оцінки та затраченого на виконання часу, здійснених ним витрат (окрім витрат на адвокатські запити), необхідних для надання правничої допомоги.

Отже, вважає відповідач, заявлені представником позивача витрати на правничу допомогу у розмірі 15 000,00 грн. не підтверджено належним чином, вказана сума значно завищена і не є співрозмірною відносно втраченого часу представника позивача на участь у розгляді даної справи.

Вирішуючи питання обґрунтованості розміру заявлених позивачем витрат на професійну правничу допомогу суд зазначає, що дана справа є нескладною, підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. Крім того, на момент звернення позивача до суду вже існувала практика розгляду таких спорів Верховним Судом, про що зазначено вище. Також слід врахувати, що представник позивача не приймав участі шляхом представництва інтересів клієнта у суді.

З огляду на правову позицію Верховного Суду, наведену у додатковій постанові від 05 вересня 2019 року по справі №826/841/17, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої постановлено рішення, всі її витрати на правничу допомогу, якщо, керуючись принципом справедливості як одного з основних елементів принципу верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, зважаючи на складність справи, якість підготовленого документа, витрачений адвокатом час тощо, є неспівмірним у порівнянні з ринковими цінами адвокатських послуг.

Отже, проаналізувавши вказані обставини, в контексті складності справи (спір не є складним, розглядається у спрощеному провадженні та є типовим), а також те, що адвокатом не зазначено обсягу виконаних, витраченого часу, суд вважає, що сума витрат на правничу допомогу у розмірі 15000 грн. не є співмірною та не відповідає принципу справедливості, у зв`язку з чим заявлені витрати є обґрунтованими частково.

Враховуючи викладене у сукупності, суд вважає достатньо обґрунтованими, справедливими та співмірними заявлені витрати на професійну правничу допомогу, які підлягають компенсації позивачу у розмірі 7000 грн. відповідачем.

Відповідно до п. 4 ч.3 ст. 132 КАС України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів.

Отже, суд вважає обґрунтованим вимогу про компенсацію позивачу витрат, пов`язаних з витребуванням доказів у відповідача в розмірі 694,20 грн, що підтверджується доданими до заяви про зміну підстав позову рахунком від 26.07.2022 № 16, платіжним дорученням від 09.08.2022 № 126.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 6, 9, 12, 14, 72, 76, 90, 139, 241-246, 255, 295 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська площа, 8, ) про визнання протиправним та скасування наказу задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Державної податкової служби України від 08.07.2022 № 20-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення».

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська площа, 8, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) витрати, пов`язані з витребуванням доказів в розмірі 694 (шістсот дев`яносто чотири) грн. 20 коп.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська площа, 8, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) витрати на професійну правничу допомогу у сумі 7000 (сім тисяч) гривень.

Рішення складене у повному обсязі та підписане 28 травня 2025 року.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, або спрощеного позовного провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга може бути подана безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Текст рішення розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя А.Б. Христофоров