Справа № 308/7360/25
Суддя: Іванов А. П.
Дата ухвалення: 2025-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 308/7360/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 травня 2025 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонний суду Закарпатської області Іванов А.П., ознайомившись з матеріалами адміністративного позову ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,

встановив:

28.05.2025 (вхідна дата документу) позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з вищезазначеним позовом до відповідача ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому просить поновити строк на оскарження постанови; скасувати постанову № 159-1 від 02.02.2025 про притягнення особи до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 210-1 КУпАП, а провадження у справі про адміністративне правопорушення - закрити.

В обґрунтування поновлення строку на звернення до суду позивач зазначає, що про існування оскаржуваної постанови дізнався лише 15.05.2025 після того, як його карткові рахунки були заблоковані, а тому просить вважати причини пропуску поважними.

Особливості розгляду окремих категорій термінових адміністративних справ визначені §2 Глави 11 Кодексу адміністративного судочинства.

Відповідно до ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Як вбачається зі змісту заявлених вимог позивач просить скасувати постанову начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 № 159-1 від 02.02.2025 про накладення на нього адміністративного стягнення за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП.

З копії оскаржуваної постанови видно, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності відмовився від підпису.

21.05.2025 позивач направив засобами поштового зв`язку означений позов.

Досліджуючи поважність вказаних причин пропуску позивачем строку на звернення до суду, суд зазначає наступне.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду відповідно до вимог КАС України визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій, в тому числі звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 10 жовтня 2019 року по справі N 140/721/19 та від 24 лютого 2021 року по справі N 540/2097/18.

У контексті наведеного суд вважає за необхідне зауважити, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеєр проти Бельгії").

Європейський Суд з прав людини в ухвалі від 30.08.2006 (справа "Каменівська проти України") також вказав, що право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Верховний Суд у постанові від 19 січня 2021 року по справі N 300/1411/19 зазначив, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Також суд враховує, що Верховний Суд у постанові від 24 лютого 2021 року по справі N 540/2097/18 виклав правову позицію, що юридична необізнаність не може визнаватися тією непереборною обставиною, явищем чи фактором, що завадили позивачу з дотриманням установлених законом строків звернутися до суду з позовом.

Суд констатує, що перебіг 10-денного строку на оскарження постанови, регламентований ч. 2 ст. 286 КАС України, щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності починається з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).

Оскаржувана постанова датована 02.02.2025, в такій наявна відмітка про те, що особа відмовилася від отримання копії постанови.

При цьому твердження позивача про отримання оскаржуваної постанови лише 15.05.2025 не підтверджено відповідними доказами.

Тож, вказані позивачем підстави для поновлення строку звернення до суду визнаються неповажними, а тому заява про поновлення строку звернення до суду задоволенню не підлягає.

Суд зазначає, що чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. Для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного та необмеженого поновлення судами пропущеного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, оскільки наведені у заяві про поновлення строку звернення до суду обставини пропуску строку звернення до суду визнані неповажними, позивачу слід вказати, за наявності, інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву (ч. 2 ст. 123 КАС України).

Відповідно до п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 169, 286 КАС України, суд

постановив:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду відмовити.

Визнати неповажними підстави пропуску строку звернення до суду.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності залишити без руху.

Надати стороні позивача строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для подачі до суду клопотання про поновлення строку звернення до суд, вказавши, за наявності, інші підстави для поновлення строку, та доказів поважності його пропуску.

Попередити сторону позивача, що у випадку невиконання вимог цієї ухвали позовна заява підлягає поверненню позивачу.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

місьрайонного суду А.П. Іванов