Справа № 632/957/25
Суддя: Кузьменко С. Л.
Дата ухвалення: 2025-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 632/957/25
провадження № 2-а/632/9/25

У Х В А Л А

Іменем України

30 травня 2025 р. м. Златопіль

Суддя Златопільського міськрайонного суду Харківської області Кузьменко С.Л., вирішуючи питання можливості відкриття провадження за адміністративною позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції в Запорізькій області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі,-

ВСТАНОВИВ:

28.05.2025 року позивач звернувся до Златопільського міськрайонного суду Харковській області з позовом, в якому просить суд визнати поважними причинами пропуску строку на подачу позовної заяви, щодо оскарження постанови серія ББА №721563 від 01.05.2025, скасувати постанову серія ББА №721563 від 01.05.2025 про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.4 ст. 126 КУпАП та ч. 5 ст.122 КупАП винесеної інспектором СРПП Головного управління національної поліції в Запорізькій області.

Перевіривши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ознайомившись з позовною заявою, приходжу до висновку, що її слід залишити без руху через невідповідність вимогам ст. 160 КАС України. Так, пунктами 4, 5 частини 5 цієї статті вказано, що в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, та зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Так, звертаючись до суду з адміністративним позовом та заявляючи позовні вимоги, позивач просить скасувати постанову, винесену відносно нього. Однак, в позовній заяві відсутні викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, та не зазначено доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з ч.2 ст.160 КАС України, позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Положеннями ч.1ст. 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Відповідно до приписів ч.2ст. 161 КАС Україниу разі подання позовної заяви та доданих до неї документів в електронній формі через електронний кабінет до позовної заяви додаються докази надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положеньстатті 44 цього Кодексу.

Судом встановлено, що позовна заява та додані до неї документи направлено засобами поштового зв`язку, проте, в порушення вимог ч. 1 ст. 161 КАС України, позивачем не було додано копії позовної заяви та копії доданих до позовної заяви документів для відповідача, про що працівниками суду було складено відповідні акти, які надіслані на адресу позивача.

Також, відповідно до п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак, судом встановлено, що у матеріалах адміністративної справи відсутнє власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч.3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Однак ОСОБА_1 документа на підтвердження сплати судового збору у вказаному розмірі до позовної заяви не додав.

При цьому в позовній заяві зазначає, що відповідно до п.13 ЗУ «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: учасники бойових дій (довідка військовослужбовця ОСОБА_1 надана у додатку).

При цьому, відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач надає на підтвердження цих обставин копію довідки від 10.05.2025 №33//119, в якій вказано, що ця довідка є підставою для надання особі статусу учасника бойових дій (особи з інвалідністю), а отже, слід дійти висновку, що він вважає, що копія цього документа є підтвердженням статусу учасника бойових дій і він звільнений від сплати судового збору саме як учасник бойових дій, тобто на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Разом з тим зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» від 22.10.1993. Так, у ст. 22 цього Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій визначено, зокрема, у статті 12 цього Закону.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову, перевіряти, чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Таким чином учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору за подання позовів не будь-якого характеру, а лише тих, що спрямовані на захист їх соціальних прав як учасників бойових дій.

Указані висновки про застосування п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 545/1149/17. Також подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.10.2019 у справі № 9901/311/19.

Сама собою наявність статусу учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору з усіх спорів.

Верховним Судом скаржникам учасникам бойових дій було відмовлено у звільненні від сплати судового збору у справах № 380/1139/23 (рішення від 05.09.2023), № 320/14700/21 (11.12.2023), № 560/4971/21 (16.02.2022).

З поданої позовної заяви вбачається, що предметом позову ОСОБА_1 є визнання протиправних дій та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення Правил дорожнього руху.

Отже, даний позов не стосується соціального і правового захисту ОСОБА_1 , саме як учасника бойових дій та не пов`язаний із порушенням його прав як учасника бойових дій. Тобто, при зверненні до суду з даним позовом ОСОБА_1 не може бути звільнений від сплати судового збору на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Про будь-які інші підстави звільнення від сплати судового збору ОСОБА_1 у позовній заяві не вказав та докази наявності таких підстав не надав.

Отже, позивачу необхідно подати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору за позовну вимогу немайнового характеру в розмірі 605 грн 60 коп, або надати до суду документ, який звільняє від сплати судового збору.

Реквізити для сплати судового збору: Златопільського міськрайонного суду Харківської області: отримувач коштів ГУК у Харківській області, міська територіальна громада м. Златопіль, 22030101; код отримувача за ; банк отримувача: казначейство України; код банку отримувача МФО 899998; рахунок отримувача UA0020647; код класифікації доходів 22030101; призначення платежу- *101, код заявника, судовий збір за подання адміністративного позову.

Також, у наведеній постанові Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку, який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Таким чином, позивачем за подання до суду позовної заяви про скасування постанов про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення має бути сплачено судовий збір.

Відповідно до п.1 ч.1, ч.2 ст.7 Закону України «Про судовий збір», сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі: зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом. У випадках, установлених пунктом 1 частини першоїцієї статті, судовий збір повертається в розмірі переплаченої суми; в інших випадках, установлених частиною першою цієї статті, - повністю.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160,161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно частиною другоюстатті 169 КАС України,в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки позивач може усунути у десятиденний строк з дня вручення даної ухвали шляхом подання до суду копії позовної заяви та копій доданих до позовної заяви документів для відповідача, а також власного письмового підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно з частиною третьою статті 169 КАС України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленомустаттею 171 цього Кодексу.

Оскарження ухвал суду, які не передбаченістаттею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається (ч. 2ст. 293 КАС України).

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 160,161, 169,172 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції в Запорізькій області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків на протязі десяти днів з дня отримання даної ухвали суду, що відповідає принципу розумності відповідно до строків розгляду даної категорії справ.

Роз`яснити позивачу, що в разі неусунення недоліків позовної заяви у вказаний строк, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися у Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та апеляційному оскарженню в повному обсязі відповідно до ст.294 КАС України не підлягає.

Суддя: С. Л. Кузьменко