Справа № 640/21742/18
Суддя: Шувалова Тетяна Олександрівна
Дата ухвалення: 2025-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2025 року м. Житомир справа № 640/21742/18

категорія 111030300

Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Шувалової Т.О., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу Товариства з обмеженою відповідальністю "Ердгаз" до Головного управління Державної податкової служби у м.Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 23.08.2018,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Ердгаз" звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 23.08.2018, в якому просить суд:

- визнати незаконним та скасувати податкове повідомлення рішення за формою «Н» № від 23.08.2018 р.

На обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що на підставі проведення камеральної перевірки своєчасності реєстрації податкових накладних контролюючим органом було винесене податкове повідомлення рішення форми «Н» № від 23.08.2018, яким накладено штраф на підприємство у розмірі 12 917,65 грн. Вважає, що висновки контролюючого органу щодо встановленого порушення податкового законодавства є безпідставними, а податкове повідомлення-рішення є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки порушення граничних строків реєстрації накладних відбулось не з вини підприємства, а через неправомірні дії податкового органу.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 грудня 2018 року відкрито провадження в адміністративній справі, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 січня 2019 року представнику позивача відмовлено у розгляді справи в судовому засіданні з викликом сторін.

На підставі пункту другого розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 2825-ІХ, за результатами автоматизованого розподілу, справу передано на розгляд Житомирському окружному адміністративному суду.

07 березня 2025 року відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, адміністративна справа передана на розгляд судді Шувалової Т.О.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 12 березня 2025 року позовну заяву прийнято до провадження у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, запропоновано сторонам надати пояснення щодо актуальності спору, встановлено строк відповідачу для подання відзиву.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 18 квітня 2025 року замінено відповідача у справі - Головне управління ДФС у м. Києві на його правонаступника Головне управління ДПС у м. Києві.

Відповідач надав до суду відзив, в якому проти позову заперечує в повному обсязі. Зазначає, що спірне рішення є законними, оскільки податкові накладні були виписані 13.10.2016 року, 17.10.2016 року, 18.10.2016 року, 19.10.2016, але несвоєчасно зареєстровані. Позивач зволікав з укладанням договору про визнання електронних документів та уклав його лише після спливу строків своєчасної реєстрації податкових накладних. Відповідач зауважує, що позивачем не надано жодних доказів своєчасного надсилання податкових накладних на реєстрацію до ЄДРПН та заперечує щодо доводів про неприйняття ДПІ у Шевченківському районі ГУ ДФС у м. Києві договору про визнання електронних документів, що обумовило несвоєчасну реєстрацію накладних.

Позивач надав до суду відповідь на відзив, у якому зазначив, що укладання нового договору про визнання електронних документів пов`язано зі зміною директора підприємства, яка відбулась 17.10.2016. У зв`язку з цим, позивач був позбавлений можливості вчасно зареєструвати податкові накладні, сформовані 13.10.2016, 17.10.2016 та 18.10.2016, 19.10.2016. У разі дотримання працівниками ДПІ у Шевченківському районі ГУ ДФС у м. Києві вимог Інструкції з підготовки та надання податкових документів в електронному вигляді засобами телекомунікаційного зв`язку та своєчасного прийняття договору про визнання електронних документів, податкові декларації могли бути подані та зареєстровані позивачем - 27.10.2016 року.

За приписами частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини,

на яких ґрунтується позов та заперечення на нього, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи, суд встановив наступне.

Позивач Товариства з обмеженою відповідальністю "Ердгаз", є юридичною особою, зареєстровано за адресою: вул. Павлівська, 29, м. Київ 135, 01135, .

Відповідач Головне управління Державної податкової служби у м. Києві, зареєстровано за адресою: вул. Шолуденка, буд. 33/19, м. Київ, 04116, код ЄДРПОУ ВП 44116011.

16.07.2018 Головним управлінням ДФС у м. Києві на підставі пп. 20.1.4 п. 20.1 статті 20, п. 75.1 статті 75, в порядку п. 76.3 статті 76 ПК України проведено камеральну перевірку ТОВ «Ердгаз» щодо своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) за жовтень 2016 року, за результатами якої встановлено порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, що передбачає відповідальність за п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України.

23.08.2018 Головним управлінням ДФС у м. Києві на підставі висновків перевірки, відповідно до п. 120-1.1 статті 120-1 ПК України, винесено податкове повідомлення-рішення форми «Н» від 23.08.2018 № про застосування до ТОВ «ЕРДГАЗ» штрафних (фінансових) санкцій у розмірі 10 % на суму 12 916,65 грн, за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних виписаних за жовтень 2016 року.

Податкове повідомлення-рішення було направлено платнику засобами поштового зв`язку рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Як убачається із матеріалів справи, ТОВ «Ердгаз» направило контролюючому органу заперечення до акту камеральної перевірки за вих. №ЕГ-058-18/КВ від 01.08.2018, які були отримані Головним управлінням ДФС у м. Києві 02.08.2018 року, що підтверджується штампом «одержано», за підписом уповноваженої особи.

Не погоджуючись із винесеним податковим повідомленням-рішенням позивач подав до Державної фіскальної служби України скаргу, за результатом розгляду якої, Державна фіскальна служба України відмовила у її задоволенні про що повідомила позивача листом від 23.11.2018 №38096/6/99-99-11-03-01-25.

Вважаючи вказане податкове повідомлення-рішення протиправним, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма визначає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Статтею 67 Конституції України закріплено обов`язок кожного сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Спірні правовідносини врегульовані положеннями Податковим кодексом України (далі-ПК України), який регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Згідно з підпунктом 14.1.39 пункту 14.1 статті 14 ПК України грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Відповідно до статті 19-1 ПК України функції контролюючих органів, зокрема, передбачено, що контролюючі органи здійснюють контроль за своєчасністю, достовірністю, повнотою нарахування та сплати податків, зборів, платежів, установлених ПК України.

Способи здійснення податкового контролю визначені в п. 62.1 статті 62 ПК України, серед яких проведення перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Пунктом 75.1 статті 75 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Згідно з абзацами 1, 2 підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України (у редакції, чинній на час проведення камеральної перевірки) камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків . Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Згідно з пунктом 102.1 статті 102 ПК України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, за днем її фактичного подання.

Аналізуючи наведені положення ПК України в розрізі процедури проведення камеральних перевірок, Верховний Суд неодноразово (зокрема постанови у справах №380.2019.000795, №804/6320/17, №818/828/16) вказував на те, що камеральна перевірка є одним з видів податкових перевірок, встановлених пунктом 75.1 статті 75 ПК України, та за своєю правовою сутністю є формою поточного документального контролю за дотриманням платником вимог податкового законодавства, предмет якої передбачає проведення контролюючим органом арифметичного та логічного контролю правильності оформлення документів податкової звітності (повноти заповнення усіх необхідних реквізитів, чіткості їх заповнення тощо), перевірку правильності складення розрахунків за податковими платежами (арифметичний підрахунок остаточних сум податків; правильність відображення показників, необхідних для обчислення бази оподаткування; логічний зв`язок та узгодженість відповідних показників поточного періоду та їх зіставлення з показниками попередніх періодів). Також під час камеральної перевірки може бути перевірена своєчасність: подання податкових декларацій (розрахунків); реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до них у ЄРПН, акцизних накладних та/або розрахунків до них у Єдиному реєстрі акцизних накладних; виправлення помилок у податкових накладних; сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання. При цьому, будь-якого окремого рішення для проведення даного виду перевірки не вимагається, оскільки подання платником податків податкової звітної документації автоматично виступає юридичним фактом для перевірки її достовірності. Наведене свідчить про обов`язковий характер камеральної перевірки, яка проводиться у випадку подання платником звітних документів до контролюючого органу. Мета камеральної перевірки - виявити в поданій звітності, інших даних систем електронного адміністрування, єдиних реєстрів, арифметичні та/або методологічні помилки, або інші відомості, які призвели до заниження або завищення податкового зобов`язання або посвідчують інші реєстраційні порушення, які доводять склад податкового правопорушення. Камеральна перевірка проводиться на систематичній основі, тобто перевіряються всі без винятку податкові декларації та уточнюючі розрахунки, подані платником, якого перевіряють. Разом з тим, об`єктом камеральної перевірки є виключно дані, які знаходяться в розпорядженні податкового органу, будь-які інші дані не можуть бути предметом дослідження податковим органом.

За приписами пункту 201.1 статті 201 ПК України (тут і надалі в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до окремих абзаців пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені;

для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Так згідно з пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів. Із аналізу вказаних правових норм вбачається, що на платника податків покладено обов`язок щодо реєстрації податкової накладної в ЄРПН у строк, встановлений податковим законодавством.

З аналізу наведених правових норм убачається, що на платника податків покладено обов`язок щодо реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН у строк, встановлений ПК України. В залежності від терміну порушення строків реєстрації податкових накладних пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України передбачена відповідальність у вигляді штрафу.

Так, камеральною перевіркою встановлено порушення позивачем п. 201.10 статті 201 ПК України, тобто порушення граничних строків реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних виписаних ТОВ «ЕРДГАЗ» за жовтень 2016 року, що сторонами не заперечується.

ТОВ «Ердгаз» обґрунтовуючи підстави пропуску строку реєстрації податкових накладних зазначає, що у жовтні 2016 року, у зв`язку зі зміною директора, товариство звернулось до ДПІ у Шевченківському районі ГУ ДФС у м. Києві з метою укладення нового договору визнання електронних документів від 26.10.2018 №25102016, про що у програмі «M.E.DOC» була отримана квитанція №1 з поміткою про надходження до Державної фіскальної служби України даного договору 26.10.2018 о 17:57 та присвоєно реєстраційний номер . Однак, всупереч нормам, врегульованим Інструкцією з підготовки і подання податкових документів в електронному вигляді засобами телекомунікаційного зв?язку № 233 від 10.04.2008 р., у якій визначено, що у разі надходження податкового документа в електронному вигляді до органів ДПС до 16 години платнику податків протягом двох годин з моменту прийняття (неприйняття) надсилається друга квитанція, в іншому випадку - протягом перших двох годин наступного робочого дня, товариством було отримано квитанцію №2 про неприйняття договору лише 02.11.2018 року, тобто з порушенням визначеного строку. З метою з`ясування обставин щодо причин відмови у реєстрації договору визнання електронних документів, представники товариства з`явились на засідання робочої групи 03.11.2018, де їм було повідомлено, що сталась помилка та повторно надісланий документ буде зареєстрований наступного дня, відповідно, договір був прийнятий 04.11.2016.

На підтвердження вказаних доводів позивачем надано протокол загальних зборів учасників ТОВ «ЕРДГАЗ» від 10.10.2016 року №4/16 відповідно до якого заяву ОСОБА_1 про звільнення з посади директора ТОВ «ЕРДГАЗ» за власним бажанням задоволено, останнім робочим днем вважати 13.10.2016 року та призначено на посаду директора ТОВ «ЕРДГАЗ» ОСОБА_2 з 17.10.2016 року.

Однак, суд вважає доводи позивача необґрунтованими з огляду на наступне.

Матеріалами справи встановлено та сторонами не заперечується, що податкова накладна № 13 від 13.10.2016 року надсилалась позивачем для реєстрації до центрального рівня Державної податкової служби України 26.10.2016 о 17:58:14 та не була прийнята ( виявлена помилка: Блок даних. Невірний підпис сертифікат відсутній в базі сертифікатів (, серійний №: 0006a2df 2', виданий 'Пономаренко О.О.), що підтверджується квитанцією від 26.10.2016 №1.

Податкова накладна № 14 від 13.10.2016 року надсилалась позивачем для реєстрації до центрального рівня Державної податкової служби України 26.10.2016 о 17:56:41 та не була прийнята (виявлена помилка: Блок даних. Невірний підпис сертифікат відсутній в базі сертифікатів (, серійний №: 0006a2df2', виданий ' ОСОБА_2 ), що підтверджується квитанцією від 26.10.2016 №1.

Податкова накладна № 16 від 13.10.2016 року надсилалась позивачем для реєстрації до центрального рівня Державної податкової служби України 26.10.2016 о 17:02:29 та не була прийнята (виявлена помилка: Блок даних. Невірний підпис сертифікат відсутній в базі сертифікатів (, серійний №: 0006a2df2', виданий ' ОСОБА_2 ), що підтверджується квитанцією від 26.10.2016 №1.

Тобто, станом на 13.10.2016 року, дату виписаних податкових накладних, у директора ОСОБА_1 був останній робочий день, що не перешкоджало позивачу зареєструвати податкові накладні від 13.10.2016 своєчасно.

З 17.10.2016 року, з моменту призначення нового директора ОСОБА_2 , позивач також не повинен був зволікати з укладенням нового договору про визнання електронних документів, з метою своєчасної реєстрації інших податкових накладних виписаних:17.10.2016, 18.10.2016,19.10.2016.

Проте позивач з моменту призначення нового директора направив договір про визнання електронних документів до ДПІ у Шевченківському районі ГУ ДФС у м. Києві лише 26.10.2016, що підтверджується квитанцією №1, тобто після спливу строків реєстрації податкових накладних виписаних: 13.10.2016, 17.10.2016, 18.10.2016, 19.10.2016, що свідчить про бездіяльність позивача до виконання своїх обов`язків щодо своєчасної реєстрації податкових накладних.

Податкові накладні виписані позивачем 13.10.2016, 18.10.2016, 19.10.2016 були зареєстровані 04.11.2016 року, тобто з пропуском строку та податкові накладні виписані позивачем 13.10.2016, 17.10.2016 були зареєстровані 07.11.2016, також з пропуском строку.

Посилання позивача на технічні ризики прийняття такого документу та твердження щодо надсилання податковим органом квитанції №2 про неприйняття документу лише 02.11.2016 жодним чином не змінює моменту, з якого у відповідного підприємства виник обов`язок щодо укладення нового договору про визнання електронних документів у зв`язку зі зміною директора та обов`язку своєчасно зареєструвати податкові накладні.

Кабінетом Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246 затверджено Порядок ведення Єдиною реєстру податкових накладних (далі також - Порядок №1246 в редакції, чинній на день виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до пунктів 2, 3 Порядку №1246 операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації. Операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Згідно з пунктом 4 Порядку №1246 до Реєстру вносяться відомості щодо податкових накладних та/або розрахунків коригування, які прийняті до Реєстру та підлягають реєстрації, реєстрацію яких зупинено, а також щодо яких у встановленому порядку прийнято рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації.

Пунктом 11 Порядку №1246 визначено, що після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

Пунктом 12 Порядку №1246 установлено, що після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 року); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до пункту 14 Порядку №1246 квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

Таким чином, у процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН. Перша із цих стадій залежить від платника ПДВ і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється податковим органом, та/або безпосередніх дій працівників податкового органу, на яку (які) платник податку не має впливу.

При цьому встановлена нормою пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу для реєстрації податкової накладної та /або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у виді накладення штрафу може застосовуватися в разі, якщо платник податку не надав (не надіслав) ДФС податкову накладну/розрахунок коригування у строк, встановлений статтею 201 цього Кодексу.

Також суд враховує, що питання, пов`язані з укладанням платником податків з податковим органом Договору про визнання електронних документів на момент виникнення спірних правовідносин визначались Інструкцією з підготовки і подання податкових документів в електронному вигляді засобами телекомунікаційного зв`язку, затвердженою наказом Державної податкової адміністрації України від 10.04.2008 року №233 (надалі - Інструкція), зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 16 квітня 2008 року за №320/15011.

Відповідно пункту 7.1 Розділу ІІІ Інструкції після підготовки платником податків податкового документа в електронному вигляді на нього накладаються ЕЦП посадових осіб платника податків у такому порядку: першим ЕЦП головного бухгалтера (бухгалтера), другим - ЕЦП керівника, третім - ЕЦП, що є аналогом відбитка печатки платника податків. За відсутності у платника податків посади бухгалтера електронні цифрові підписи посадових осіб платника податків накладаються у такому порядку: першим - ЕЦП керівника, другим - ЕЦП, що є аналогом відбитка печатки платника податків.

Згідно з пунктом 7.2 Розділу ІІІ Інструкції передбачено, що після накладання ЕЦП платник податків здійснює шифрування податкового документа в електронному вигляді та направляє його до органів ДПС через телекомунікаційні канали зв`язку. Другий примірник податкового документа в електронному вигляді зберігається у платника податків.

Відповідно до пункту 7.3 Розділу ІІІ Інструкції після одержання від платника податків податкового документа в електронному вигляді органи ДПС проводять його

розшифрування, перевірку ЕЦП, перевірку відповідності електронного документа затвердженому формату (стандарту).

Згідно з пунктом 7.4 Розділу ІІІ Інструкції перша квитанція є підтвердженням платнику податків передачі його податкових документів в електронному вигляді до органу ДПС засобами телекомунікаційного зв`язку. Ця квитанція надсилається органами ДПС на електронну адресу платника податків, з якої було надіслано податкову звітність. Другий примірник першої квитанції в електронному вигляді зберігається в органі ДПС. Якщо на електронну адресу платника податків не надійшла перша квитанція, то податковий документ вважається неодержаним.

Відповідно до пункту 7.5 Розділу ІІІ Інструкції 7.5 підтвердженням платнику податків прийняття його податкових документів до бази даних ДПС є друга квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, в якій визначаються реквізити прийнятого податкового документа в електронній формі, відповідність податкового документа в електронній формі затвердженому формату (стандарту) електронного документа, результати перевірки ЕЦП, інформація про платника податків, дата та час приймання, реєстраційний номер, податковий період, за який подається податкова звітність, та дані про відправника квитанції. На цю квитанцію накладається ЕЦП органу ДПС, здійснюється її шифрування та надсилання платнику податків засобами телекомунікаційного зв`язку. Другий примірник другої квитанції в електронному вигляді зберігається в органі ДПС.

Згідно з пунктом 7.6 Розділу ІІІ Інструкції якщо надіслані податкові документи сформовано з помилкою, то платнику податків надсилається друга квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття податкових документів в електронному вигляді із зазначенням причин. На цю квитанцію накладається ЕЦП органу ДПС, здійснюється її шифрування та надсилання платнику податків засобами телекомунікаційного зв`язку. Другий примірник другої квитанції в електронному вигляді зберігається в органі ДПС.

Як наслідок, податкова накладна приймається на реєстрацію виключно у випадку, коли підписана Кваліфікованим електронним підписом уповноваженої особи, що є чинним на дату виникнення податкового зобов`язання по ПДВ (податкової накладної).

Таким чином, системний аналіз норм податкового законодавства дає підстави для висновку, що реєстрація податкової накладної в ЄРПН у строки, встановлені пунктом 201.10 статті 201 ПК України є одним із елементів податкового обов`язку, який закріплений для усіх платників податків (продавців), незалежно від форм власності або специфіки діяльності. Тим самим у правовій державі закріплюється принцип рівності обов`язків таких суб`єктів господарювання перед державою та передбачуваності дій контролюючих органів за їх невиконання (неналежне або несвоєчасне виконання). Невиконання (неналежне або несвоєчасне виконання) такого обов`язку утворює склад податкового правопорушення.

Ураховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про правомірність винесення податкового повідомлення-рішення від 23.08.2018 № на підставі акта перевірки від 16.07.2018 №13329/26-15-12-07-20/38404559 та відповідне застосування до позивача штрафних санкції за порушення граничного строку реєстрації податкових накладних, а тому позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що задоволенню не підлягають.

Відповідно до частини першої та другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з частинами першою-третьою статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

На підставі положень статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Ердгаз" (вул. Павлівська, 29, м. Київ, 01135, ) до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві (вул. Шолуденка, буд. 33/19, м. Київ, 04116, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 23.08.2018 відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Повне судове рішення складено та підписано 29 травня 2025 р.

Суддя Т.О. Шувалова