Справа № 640/16721/22
Суддя: Молочна І.С.
Дата ухвалення: 2025-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 травня 2025 року Справа№640/16721/22

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Молочної І.С., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Олсія Капітал» до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

В провадженні Донецького окружного адміністративного суду (також далі - суд), перебуває позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Олсія Капітал» (далі - позивач) до Головного управління ДПС у м. Києві (далі - відповідач - 1), Державної податкової служби України (далі - відповідач-2), у якому позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 02 серпня 2022 року №7142033/36364738;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування від 25 липня 2022 року №1, реєстраційний номер документа: , датою його подання.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що Товариством з обмеженою відповідальністю «Олсія Капітал» за результатами господарських операцій складено та подано для реєстрації податкову накладну від 25 липня 2022 року №1. Відповідно до квитанції документ прийнято, проте реєстрацію вказаної податкової накладної зупинено. Податкова накладна, на думку податкового органу, відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України відповідають вимогам пункту 4 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, у зв`язку з чим запропоновано позивачу надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 17 жовтня 2022 року відкрито провадження в адміністративній справі за позовом Приватного підприємства «Олсія Капітал» до Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

За результатами автоматизованого розподілу адміністративних справ, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, між окружними адміністративними судами України, на виконання вимог Закону України від 16 липня 2024 року №3863-IX, дана справа передана на розгляд та вирішення Донецькому окружному адміністративному суду.

07 квітня 2025 року проведено автоматизований розподіл судової справи між суддями Донецького окружного адміністративного суду, за результатами якого адміністративна справа №640/16721/22 передана на розгляд судді Молочній І. С.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 14 квітня 2025 року справу прийнято до свого провадження.

Представник Головного управління Державної податкової служби у м. Києві подав відзив на позовну заяву, в якому заперечив проти задоволення позовних вимог, виходячи з того, що платник податку не надав контролюючому органу документів, необхідних для прийняття позитивного для позивача рішення.

Представник ДПС України подав відзив на позовну заяву, в якому заперечив проти задоволення позовних вимог, виходячи з того, що контролюючий орган діяв в межах та на підставі чинного законодавства при винесенні оскаржуваного рішення.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність та достатність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд встановив наступне.

29 липня 2021 року між приватним підприємством «Олсія Капітал» (Постачальник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «БЮРО ВИН» (Покупець) укладено договір поставки товару № 29-07/2021 (надалі - Договір), відповідно до умов якого постачальник зобов`язаний поставити та передати у власність покупцеві товари в асортименті, по цінам та в кількості, визначеним у відповідному додатку до Договору, а покупець зобов`язується прийняти та оплатити товар на умовах визначених Договором. Встановлено, що додатками до Договору може передбачатись проведення постачальником монтажних робіт щодо поставлено товару.

Додатком № 1 від 29 липня 2021 року до Договору було визначено найменування (асортимент) товару - меблів та обладнання, які постачальник поставляє покупцю: - нейтральний елемент робоча поверхня, 560x600x850/20, 1 шт.; - стільниця над низькотемпературною шафою, 610x600x15/20, 1 шт.; - спил-стоп, 1440x150x20, 1 шт.; - коктейльна станція MIXOLOGY, 1440x600x850/20, 1 шт.; - стільниця над винним холодильником, 610x600x15/20, 2 шт.; - нейтральний элемент робоча поверхня, 885x600x850/20, 1 шт.; - стільниця над низькотемпературною шафою, 610x700x15/20, 1 шт.; - база під стаканомийну машину, 650x700x850/20, 1 шт.; - мийна станція, 400x700x850/20, 1 шт.; - нейтральний елемент робоча поверхня, 502x700x850/20, 1 шт.; - стіл виробничий, 1380x700x850/20, 1 шт.; - станція СПО, 755x750x850, 1 шт.; - кавова база, 1809x750x850, 1 шт.; - база під кондитерську вітрину, 600x600x650, 1 шт.; - спил-стоп, 630x150x20, 1 шт.; - спил-стоп, 300x150x20, 1 шт.; - холодильний стіл +2...+8, 1140x750x850, 2 шт.; - холодильний стіл +2...+8, 1550x700x850/20, 1 шт.; - холодильний стіл +2...+8, 1140x700x850, 1 шт.; - стіл виробничий, 1100x600x850/20, 1 шт.; - нейтральний елемент робоча поверхня, 1875x650x850/20, 1 шт.; - база для відходів, 625x600x850/20, 1 шт.; - мийка виробнича, 1150x600x850/20, 1 шт.; - підставка для посудомийної машини, 1045x650x650/20, 1 шт.; - нейтральний елемент з трапецевидною робочою поверхнею, 1470/1270x600x850/20, 1 шт.; - мийна станція, 1000/800x600x850/20, 1 шт.; - нейтральний елемент робоча поверхня, 550x650x850/20, 1 шт.; - стільниця над низькотемпературною шафою, 610x650x15/20, 1 шт.; - мийна станція, 500x650x850/20, 1 шт.; - нейтральний елемент робоча поверхня, 600x700x850/20, 1 шт.; - підставка під пароконвектомат, 847x700x850/20, 1 шт.; - стелаж виробничий, 1600x400x2000, 2 шт.; - стелаж виробничий, 900x600x2000, 1 шт.; - стелаж виробничий, 915x650x2000, 1 шт.; - настінні полиці дворівневі, 1790x300x385, 1 шт.; - настінні полиці дворівневі, 1740x300x385, 1 шт.; - настінні полиці дворівневі, 1450x300x385, 1 шт.; - зонт витяжний з жироуловлювачами, 1700x850x700, 1 шт.; - зонт витяжний з жироуловлювачами, 860x930x700, 1 шт.; - холодильний стіл +2...+8, 1753x700x850/20, 1 шт.; - холодильний стіл +2...+8, 1530x700x850/20, 1 шт.; - холодильний стіл +2...+8, 1455x650x850/20, 1 шт.; - монтажні роботи щодо зазначеного обладнання. Додатком також були визначені ціна за одиницю товару та загальна вартість.

Сторони дійшли згоди що оплата товару здійснюється у наступному порядку:

- у строк до 05 серпня 2021 року покупець сплачує на рахунок постачальника платіж у розмірі 681 480,24 (шістсот вісімдесят одна тисяча чотириста вісімдесят гривень 24 коп.) гривень, в тому числі податок на додану вартість (20 %) 113 580,04 (сто тринадцять тисяч п`ятсот вісімдесят гривень 04 коп.) гривень;

- у строк до 05 вересня 2021 року покупець сплачує на рахунок постачальника платіж у розмірі 243 385,40 (двісті сорок три тисячі триста вісімдесят п`ять гривень 40 коп.) гривень, в тому числі податок на додану вартість (20%) 40 564,30 (сорок тисяч п`ятсот шістдесят чотири гривні ЗО коп.) гривень;

- решта 48 677,16 (сорок вісім тисяч шістсот сімдесят сім гривень 16 коп.) гривень, в тому числі податок на додану вартість (20%) 8 112,86 (вісім тисяч сто дванадцять гривень 86 коп.) гривень сплачуються покупцем постачальнику після монтажу обладнання. 29 липня 2021 року Позивачем на підставі Договору виставлено покупцю рахунок № 49 від 29.07.2021 р. 16 серпня 2021 року покупцем були виконані зобов`язання щодо оплати суми у розмірі 681 480,24 (шістсот вісімдесят одна тисяча чотириста вісімдесят гривень 24 коп.) гривень, в т.ч. ПДВ (20%) - 1 13 580,04 (сто тринадцять тисяч п`ятсот вісімдесят гривень 04 коп.) гривень, вказана сума була перерахована постачальнику (позивачу) платіжним дорученням № 19738.

На виконання вимог податкового законодавства позивачем 20.09.2021 року була зареєстрована податкова накладна № 94 на суму 681 480,24 (шістсот вісімдесят одна тисяча чотириста вісімдесят гривень 24 коп.) гривень, в т.ч. ПДВ (20%) - 113 580,04 (сто тринадцять тисяч п`ятсот вісімдесят гривень 04 коп.) гривень.

В свою чергу ТОВ «БЮРО ВИН» звернулось до позивач із проханням про конкретизацію інформації у стовпчику «Код товару згідно з УКТ ЗЕД» податкової накладної № 94 від 16.08.2021 року, по окремим позиціям товару, а саме: код УКТ ЗЕД 9403 холодильного столу +2... +8, 1140x750x850, замінити на код УКТ ЗЕД 8418; код УКТ ЗЕД 9403 холодильного столу +2... +8, 1550x700x850/20, замінити на код УКТ ЗЕД 8418; код УКТ ЗЕД 9403 холодильного столу +2... +8, 1140x700x850, замінити на код УКТ ЗЕД 8418; код УКТ ЗЕД 9403 мийки виробничої, 1150x600x850/20, замінити на код УКТ ЗЕД 7324; код УКТ ЗЕД 9403 зонту витяжного з жироуловлювачами, 1700x850x700, замінити на код УКТ ЗЕД 8421; код УКТ ЗЕД 9403 зонту витяжного з жироуловлювачами, 860x930x700, замінити на код УКТ ЗЕД 8421; код УКТ ЗЕД 9403 холодильного столу +2... +8, 1753x700x850/20, замінити на код УКТ ЗЕД 8418; код УКТ ЗЕД 9403 холодильного столу +2... +8, 1530x700x850/20, замінити на код УКТ ЗЕД 8418; код УКТ ЗЕД 9403 холодильного столу +2... +8, 1455x650x850/20, замінити на код УКТ ЗЕД 8418. Покупець за Договором повідомив що прийняття товару за Договором та остаточний розрахунок будуть здійснені ним після внесення змін до податкової накладної № 94 від 16.08.2021 року.

З метою запитуваної покупцем за Договором конкретизації, Позивачем 25.07.2022 р. через систему подання електронної звітності програму M.E.Doc подано розрахунок коригування, реєстраційний номер документа . Документ було прийнято, однак реєстрація була зупинена. Автоматизована система «Єдине вікно подання електронних документів» ДПС України зазначила, що «Відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК від 25.07.2022 № 1 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. У розрахунку коригування, складеному до податкової накладної, передбачається зміна номенклатури товару/послуги 7324, 8421, 8418, які відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачається (виготовляється) що відповідає п. 4 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК.

У зв`язку із зупиненням реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників, позивачем подано Комісії регіонального рівня письмові пояснення щодо необхідності реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників та надало всі підтверджуючі документи, які свідчать про реальність здійснених господарських операцій.

Однак, Комісією прийняті рішеннями від 02.08.2022 № 7142033/36364738 про відмову у реєстрації в ЄРПН розрахунку коригування кількісних і вартісних показників від 25.07.2022 №1.

Не погодившись з вказаним рішенням позивач подав скаргу до ДПС України щодо рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН від 02.08.2022 № 7142033/36364738.

Утім, у відповідності до Рішення за результатами розгляду зазначених вище скарг на рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН від 31.08.2022 № 36360/36364738/2, скаргу позивача залишено без задоволення, а рішення комісії регіонального рівня про відмову реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН - без змін.

Вважаючи такі відмови протиправними позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, Донецький окружний адміністративний суд виходить з наступного.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI (далі ПК України, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до підпункту 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 ПК України, єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Згідно пункту 201.1 статті 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

У податковій накладній зазначаються в окремих рядках такі обов`язкові реквізити:

а) порядковий номер податкової накладної;

б) дата складання податкової накладної;

в) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - продавця товарів/послуг;

г) податковий номер платника податку (продавця та покупця). У разі постачання/придбання філією (структурним підрозділом) товарів/послуг, яка фактично є від імені головного підприємства - платника податку стороною договору, у податковій накладній, крім податкового номера платника податку додатково зазначається числовий номер такої філії (структурного підрозділу);

д) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - покупця (отримувача) товарів/послуг;

е) опис (номенклатура) товарів/послуг та їх кількість, обсяг;

є) ціна постачання без урахування податку;

ж) ставка податку та відповідна сума податку в цифровому значенні;

з) загальна сума коштів, що підлягають сплаті з урахуванням податку;

і) код товару згідно з УКТ ЗЕД, для послуг - код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг; платники податків, крім випадків постачання підакцизних товарів та товарів, ввезених на митну територію України, мають право зазначати код товару згідно з УКТ ЗЕД або код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг неповністю, але не менше ніж чотири перших цифри відповідного коду;

й) індивідуальний податковий номер.

Згідно з абзацами 1-3 пункту 201.10 статті 201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Абзацом 5 пункту 201.10 статті 201 ПК України визначено, що підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Відповідно до абзаців 9-10 пункту 201.10 статті 201 ПК України, датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

За змістом пункту 201.16 статті 201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Порядок № 1246).

Відповідно до пункту 8 Порядку №1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування складаються та реєструються постачальником (продавцем) - платником податку, крім випадків, визначених пунктом 9 цього Порядку.

Згідно з пунктом 12 Порядку №1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, зокрема, наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування.

Відповідно до пункту 13 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Згідно з пунктом 15 Порядку №1246 у квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

У разі зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування формується квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Така квитанція одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку (п. 17 Порядку №1246).

Аналогічні норми містяться у пункті 201.16 статті 201 ПК України, згідно із якими реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінету Міністрів України.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів визначено Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165 (далі - Порядок № 1165).

Згідно з пунктом 5 Порядку № 1165, платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Відповідно до пунктів 7-8 Порядку № 1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Платник податку отримує інформацію щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, через електронний кабінет.

Пунктами 10-11 Порядку № 1165 визначено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Отже, після надсилання платником податку складеної ним податкової накладної/розрахунку коригування до контролюючого органу, в автоматизованому режимі проводиться перевірка відповідності цієї податкової накладної/розрахунку коригування критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

Як вбачається з матеріалів справи, контролюючим органом за результатом перевірки розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до раніше виписаної податкової накладної позивачу надіслано квитанцію про зупинення їїї реєстрації, зазначивши, що у розрахунку коригування, складеному до податкової наклаждної, передбачається зміна номернклатури 7324, 8421, 8418, які відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачається, що відповідає п. 4 Критеріїв ризиковості здійснення операцій та запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Додатком №3 до Порядку №1165 визначені Критерії ризиковості здійснення операцій.

Пункт 4 вказаних Критеріїв передбачає складення розрахунку коригування постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, якщо передбачається зміна номенклатури товару/послуги (для товарів за кодами згідно з УКТЗЕД - зміна перших чотирьох цифр кодів, а для послуг за кодами відповідно до Державного класифікатора продукції та послуг - перших двох цифр кодів, за умовними кодами такого товару - перших п`яти цифр кодів), за відсутності у врахованій таблиці даних платника податку товару/послуги згідно з кодом УКТЗЕД/Державного класифікатора продукції та послуг/умовного коду товару, на який здійснюється зміна номенклатури товару/послуги.

Однак, відповідачами не надано жодних доказів на підтвердження того факту, що направлений позивачем на реєстрацію розрахунок коригування кількісних та якісних показників №1 від 25.07.2022 до податкової накладної № 94 від 20.09.2021 відповідав наведеним умовам.

Суд звертає увагу, що квитанція містить виключно формальне посилання про необхідність надання пояснень та копій документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в РК.

При цьому, контролюючий орган, запропонувавши позивачу надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в розрахунку коригування для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації розрахунку коригування в ЄРПН, не визначив конкретного переліку документів, які він вважає належними та достатніми для прийняття позитивного рішення.

Відповідно до пункту 2 Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 №520 (далі - Порядок №520) прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Пунктом 5 вказаного порядку передбачено, що перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:

- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Згідно з пунктом 11 Порядку №520 комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

- ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;

- та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;

- та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Отже, наведені норми містять орієнтовний перелік документів, необхідних для розгляду комісією регіонального рівня питання про прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, який може відрізнятись для кожної конкретної господарської операції з урахуванням специфіки діяльності платника податків, особливостей здійснення господарської операції (наприклад, поставка, товару, робіт або послуг), події, за якою складено податкову накладну (дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг або дата отримання платником податку товарів/послуг) тощо.

Водночас, суд зазначає, що можливість надання платником податків достатніх документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної/розрахунку коригування прямо залежить від чіткого визначення податковим органом конкретного переліку необхідних документів для прийняття рішення щодо реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування. Необґрунтоване обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд, призводить до правової невизначеності, що не відповідає критерію обґрунтованості та пропорційності акта індивідуальної дії.

Судом встановлено, що до контролюючого органу позивачем на виконання вказаної вище пропозиції було складено та направлено пояснення з копіями додаткових документів в якості підтвердження інформації, зазначеної в розрахунку коригування №1 від 25.07.2022 до податкової накладної №94 від 20.09.2021.

Зокрема, на підтвердження реальності здійснення операцій по вказаному розрахунку позивачем було направлено лист-пояснення.

Проте, комісія регіонального рівня, незважаючи на надані пояснення та додані документи, що підтверджують інформацію, яка зазначена в розрахунках коригування, прийняла рішення про відмову в реєстрації розрахунків коригування.

На думку суду, відсутність певного документа чи ненадання його контролюючому органу не може бути підставою для відмови в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування без наведення відповідного обґрунтування, а також за умови, якщо інші надані документи підтверджують проведення господарської операції.

У той же час, як уже зазначалось, можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної/розрахунку коригування прямо залежить від чіткого визначення контролюючим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Головною рисою індивідуальних актів є їхня конкретність (гранична чіткість), а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами адміністративного права, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань, що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата, конкретної особи або осіб; виникнення конкретних адміністративно- правових відносин, обумовлених цими актами; чітка відповідність такого акту нормам чинного законодавства.

Тобто, рішення податкового органу не відповідає наведеним вище вимогам щодо чіткості та зрозумілості, та породжує неоднозначне трактування, що, у свою чергу, впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку платником податків виконати волевиявлення суб`єкта владних повноважень.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

Суд зауважує, що недотримання принципу правової визначеності під час зупинення реєстрації розрахунків коригування призвело до необізнаності платника податків щодо вичерпного переліку необхідних документів, які він повинен був надати контролюючому органу, чи обґрунтованих пояснень, внаслідок чого позивач не зміг належним чином виконати свій обов`язок щодо реєстрації розрахунків коригування.

Крім того, суд звертає увагу, що у даній справі суд не надає оцінку реальності здійснення господарських операцій між позивачем та його контрагентом, оскільки це питання повинно досліджуватись під час здійснення податкового контролю шляхом здійснення перевірок відповідно до вимог Податкового кодексу України, а тому не є предметом судового розгляду у справах щодо оскарження рішень про відмову в реєстрації податкових накладних, які стосуються наявності чи відсутності підстав для зупинення та відмови у реєстрації податкових накладних згідно виключних підстав для вчинення податковим органом таких дій та прийняття рішень, що передбачені податковим законодавством, до числа яких не відноситься встановлення ані контролюючим органом, ані судом реальності господарських операцій поза межами податкового контролю та прийнятими за такими заходами контролю рішеннями.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 28.11.2019 у справі №1640/2650/18, від 27.04.2020 у справі №360/1050/19, від 07.12.2022 у справі №500/2237/20.

Здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Недотримання податковим органом вимог законодавства на етапі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування щодо оформлення квитанції прямо вказує на те, що рішення, які прийняті на наступному етапі, тобто рішення Комісії про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, також є протиправними.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 10.04.2020 у справі №819/330/18.

З огляду на викладене суд приходить до висновку, що контролюючим органом безпідставно зупинено реєстрацію розрахунку коригування кількісних і вартісних показників №1 від 25.07.2022 (до раніше виписаної і зареєстрованої податкової накладної №94 від 20.09.2021), відтак рішення Комісії регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 02 серпня 2022 року №7142033/36364738 є необґрунтованим, протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати вказаний розрахунок коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, суд зазначає таке.

Згідно з пунктом 19 Порядку №1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:

- прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;

- набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення);

- неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Відповідно до пункту 20 вказаного Порядку внесення відомостей до Реєстру на підставі рішення суду, яке набрало законної сили, здійснюється з дотриманням вимог цього Порядку. При цьому вимоги абзацу десятого пункту 12 цього Порядку не застосовуються до податкової накладної та/або розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в установленому порядку.

Датою внесення відомостей до Реєстру вважається день, зазначений в рішенні суду, або день набрання законної сили таким рішенням.

Таким чином, у день набрання законної сили рішенням суду про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування в Реєстрі Державною податковою службою України вчиняються відповідні дії по реєстрації, при цьому датою реєстрації є день набрання законної сили рішенням суду, якщо у судовому рішенні не зазначена інша дата. Отже, суд може зазначити у судовому рішенні конкретну дату, яку контролюючому органу необхідно відобразити в якості дати реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування в Реєстрі.

Щодо визначеного способу захисту права, суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Україною Законом №475/97-ВР від 17.07.1997, кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Отже, обираючи спосіб захисту порушеного права, слід зважати й на його ефективність з точки зору статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Як зазначив Верховний Суд України у своєму рішенні від 16 вересня 2015 року у справі № 21-1465а15, спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Виходячи з того, що у контролюючого органу були відсутні достатні правові підстави для відмови у реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників №1 від 25.07.2022 в Єдиному реєстрі податкових накладних, а тому задля належного захисту порушеного права позивача необхідним є зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних зазначені розрахунки коригування, що буде гарантією остаточного вирішення спору між сторонами та належним способом поновлення порушених прав позивача.

Аналогічну позицію у подібних правовідносинах висловив Верховний Суд, зокрема, у постановах від 23 жовтня 2018 року у справі №822/1817/18, від 28 листопада 2019 року у справі № 1640/2650/18.

Оцінюючи подані сторонами докази, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді судом всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням обставин зазначених вище, суд прийшов до переконання про задоволення позовних вимог.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

Відповідно до квитанцій №4357-3303-5261-8926 та №9105-8308-6557-2239 від 29 вересня 2022 року позивачем сплачено судовий збір в сумі 4962,00 грн.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до платіжного інструкції №4357-3303-5261-8926 та №9105-8308-6557-2239 від 29 вересня 2022 року позивачем сплачено судовий збір в сумі 4962,00 грн.

Разом із цим, судовий збір відповідно до статті 139 КАС України, який слід стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів складає 2481,00 грн., оскільки позовні вимоги визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 02 серпня 2022 року №7142033/36364738, та зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування від 25 липня 2022 року №1, реєстраційний номер документа: , датою його подання, не є окремими позовними вимогами, а є такими, що складаються із взаємопов`язаних позовних вимог, за які позивачем сплачено судовий збір, який передбачено Законом України «Про судовий збір».

Відшкодування судових витрат покладається судом на обох відповідачів, пропорційно задоволеним позовним вимогам по 1240,50 грн. на кожного з відповідачів.

Відповідно до частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно до пункту 1 частини першої статті 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі, якщо, зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.

Відповідно до частини другої статті 7 Закону України «Про судовий збір» у випадках, установлених пунктом 1 частини першої цієї статті, судовий збір повертається в розмірі переплаченої суми; в інших випадках, установлених частиною першою цієї статті, - повністю.

Таким чином, позивачу необхідно звернутись до суду із клопотанням про повернення надмірно сплаченого судового збору у розмірі 2481,00 грн.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 2, 72-77, 139, 241-246, 251, 255 Кодексу адміністративного судочинства України суд

вирішив:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Олсія Капітал» (місцезнаходження: 01024, м. Київ, вул. Лютеранська, будинок 15А, офіс 17; ) до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (місцезнаходження: 04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19; ), Державної податкової служби України (місцезнаходження: 04053, м. Київ, Львівська площа, 8; ) задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 02 серпня 2022 року №7142033/36364738.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування від 25 липня 2022 року №1, реєстраційний номер документа: , датою його подання.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Олсія Капітал» за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України, понесені судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 1240 (одна тисяча двісті сорок) грн. 50 коп.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Олсія Капітал» за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України, понесені судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 1240 (одна тисяча двісті сорок) грн. 50 коп.

Рішення складено у повному обсязі та підписано 30 травня 2025 року.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду у паперовому вигляді або через електронний кабінет (https://id.court.gov.ua/) у підсистемі «Електронний суд».

У разі застосування судом частини третьої статті 243 КАС України строк на апеляційне оскарження обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І.С. Молочна