Справа № 340/7124/24
Суддя: Г.М. МОМОНТ
Дата ухвалення: 2025-05-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 травня 2025 року м. Кропивницький Справа №340/7124/24

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Момонт Г.М., розглянув у порядку письмового провадження у м. Кропивницькому адміністративну справу

за позовом: Заступника керівника Голованівської окружної прокуратури в інтересах держави

до відповідача: Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області

про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії.

Заступник керівника Голованівської окружної прокуратури в інтересах держави звернувся з позовом до Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області про:

- визнання протиправною бездіяльності Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області щодо не невжиття заходів спрямованих на набуття права власності на безхазяйне нерухоме майно, а саме: гідротехнічну споруду ставка, яка розташована за межами с. Могильне Заваллівської територіальної громади Голованівського району Кіровоградської області на земельній ділянці з кадастровим номером :02:000:7510;

- зобов`язання Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області вчинити дії, спрямовані на набуття права власності на безхазяйне нерухоме майно, а саме: гідротехнічну споруду ставка, яка розташована за межами с. Могильне Заваллівської територіальної громади Голованівського району Кіровоградської області на земельній ділянці з кадастровим номером :02:000:7510.

В обґрунтування позовних вимог прокурор зазначив, що на території Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області за межами с. Могильне Заваллівської територіальної громади Голованівського району Кіровоградської області на земельній ділянці за кадастровим номером :02:000:7510, загальною площею 11,4946 га, знаходиться водний об`єкт ставок, площею 7,46 га на якому розташована гідротехнічна споруда площею 0,1469 га. Згідно з договором оренди водного об`єкта від 31.07.2018 р. у межах об`єкта оренди розміщені гідротехнічні споруди гребля насипна земляна довжиною 170 м, шириною по гребеню 5 м., висотою 3,3 м., береговий закритий водоскид трубчатого типу та гребля проїжджа, ширина проїжджої частин 3 м. Аналогічна інформація наведена у паспорті водного об`єкта та акті обстеження нерухомого майна від 17.09.2024. Відповідно до інформації наданої Заваллівською селищною радою, зазначений водний об`єкт передано в оренду фізичній особі, а селищна рада не планує вжиття ряду заходів, направлених на визнання гідротехнічної споруди такою, що є безхазяйною, оскільки вважає що є правонаступником права власності на вказані об`єкти та володіє вже створеними і визначеними у договорах оренди гідротехнічними спорудами які перебувають у користуванні. На думку прокурора, вказана інформація Заваллівської селищної ради в частині наявності права власності на гідротехнічну споруду не відповідає дійсності фактично право власності на гідротехнічну споруду не зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Згідно з умовами договору на який посилається орган місцевого самоврядування чітко вказано, що в оренду передається лише земельна ділянка під гідротехнічною спорудою, в той час як п.4 договору вказано що об`єкт оренди не передається разом з гідротехнічною спорудою. Укладення договорів оренди водних об`єктів, на яких розміщені гідротехнічні споруди, не свідчить про отримання таких об`єктів нерухомості у власність, в тому числі в силу закону. Надані довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вказують на наявність права власності на земельну ділянку під водним об`єктом та не містять даних про право власності на саму гідротехнічну споруду, як об`єкт нерухомості. Таким чином, вказана земельна ділянка з кадастровим номером :02:000:7510 перейшла у власність Заваллівської селищної ради, і саме на її землях на разі знаходиться безхазяйне майно. Факт безхазяйного стану гідротехнічної споруди також підтверджено листами Регіонального офісу водних ресурсів у Кіровоградській області Державного агентства водних ресурсів України, відповідно до якого на території Кіровоградської області Голованівського району по Заваллівській селищній раді, не взято на баланс органами місцевого самоврядування жодної гідротехнічної споруди, а відповідно до даних Заваллівської селищної ради гідротехнічна споруда за межами с. Могильне Заваллівської територіальної громади Голованівського району Кіровоградської області на земельній ділянці за кадастровим номером :02:000:7510, є безхазяйною. Згідно з висновком зазначеним в акті обстеження від 17.09.2024 водогосподарська та технічна документація на гідротехнічні споруди в органах місцевого самоврядування відсутня, що дає змогу стверджувати що і на балансі вона не перебуває. Ринкова вартість гідротехнічної споруди, згідно з довідкою Фонду Державного майна про оціночну вартість об`єкта нерухомості, становить 4 904 880 гривень. Враховуючи, що на виконання рішення Ради національної безпеки і оборони України від 15.04.2021 «Про заходи державної регіональної політики на підтримку децентралізації влади», введеного в дію Указом Президента України від 29.04.2021 №180/2021, за результатами проведення у 2021 році інвентаризації водних об`єктів, лісових ресурсів, об`єктів державної та комунальної власності, що знаходяться на території територіальних громад, при виявленні безхазяйних гідротехнічних споруд на водних об`єктах, орган місцевого самоврядування, на території якого знаходяться дані об`єкти, з метою впорядкування обліку комунального майна територіальної громади, мав прийняти рішення про взяття на облік безхазяйних гідротехнічних споруд на водних об`єктах. Прокурор стверджує, що саме Заваллівська селищна рада є уповноваженим органом для вжиття заходів щодо взяття на баланс безхазяйних гідротехнічних споруд на території громади та подальшого оформлення права комунальної власності на них. Враховуючи викладене, остання зобов`язана вжити заходи згідно з вимогами чинного законодавства, спрямовані на оформлення та державну реєстрацію права власності на гідротехнічні споруди на території Заваллівської територіальної громади. Всупереч наведеного, заходи щодо оформлення права власності на гідротехнічну споруду, що знаходиться на ставку, який розташований на земельній ділянці з кадастровим номером :02:000:7510, (гребля та водоскидні споруди), Заваллівською селищною радою не вжито, чим допущено протиправну бездіяльність. Разом із тим, взяття у комунальну власність територіальної громади вищевказаних безгосподарських гідротехнічних споруд дасть можливість вирішувати питання збереження водних об`єктів для загального та спеціального водокористування, надавати в оренду шляхом укладення договорів оренди нерухомого майна, забезпечивши збереження та належну експлуатацію гідротехнічних споруд, запобігти виникненню надзвичайним ситуаціям пов`язаних з водним фактором, забезпечити безаварійний пропуск льодоходу, повені та паводків на водних об`єктах. Враховуючи ту обставину, що Заваллівська селищна рада є органом, уповноваженим здійснювати управління комунальним майном територіальної громади на території якої розташовані зазначені гідротехнічні споруди, саме на неї покладено обов`язок по вжиттю заходів, спрямованих на проведення державної реєстрації права комунальної власності на гідротехнічні споруди. За наведених фактичних обставин право власності на гідротехнічну споруду, підлягає державній реєстрації в порядку визначеному Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». Однак, на даний час право власності на вказану гідроспоруду ні за ким не зареєстровано, тобто вона має ознаки безхазяйності. Прокурор зазначає, що предметом даного позову є бездіяльність органу місцевого самоврядування, яка полягає у невжитті Заваллівською селищною радою дій, спрямованих на набуття права власності територіальної громади на безхазяйне майно, а саме: гідротехнічну споруду ставка. При цьому інший орган, окрім Заваллівської селищної ради, до компетенції якого віднесений захист законних інтересів держави з цього питання, відсутній. Жодного іншого органу, який наділений повноваженням контролю за виконанням органом місцевого самоврядування функції з обліку нерухомого майна як безхазяйного, набуття в подальшому його у комунальну власність чи на звернення до суду з позовом про спонукання органу місцевого самоврядування до таких дій не існує. Бездіяльність відповідача сприяє порушенню основних засад державної політики у сфері збереження інженерної інфраструктури водних об`єктів та комунальної власності. Відсутність власника гідротехнічної споруди свідчить про відсутність особи, яка зобов`язана підтримувати її належний стан, що призведе до її руйнування та неможливість виконання нею функції захисту територій від шкідливої дії води, підтоплення територій, житла, майна людей. Невжиття органом місцевого самоврядування заходів до взяття на облік безхазяйної гідротехнічної споруди, що в майбутньому дозволить набути право комунальної власності на таке майно, сприяє порушенню основних засад державної політики у сфері забезпечення безпеки людей та збереження інженерної інфраструктури водних об`єктів, що у свою чергу є порушенням загальнодержавних інтересів та у відповідності до ст. 1311 Конституції України покладає на прокурора обов`язок представництва в суді. Також невжиття таких заходів позбавляє територіальну громаду та державу можливості отримувати додаткові ресурси для поповнення бюджету коштами за користування відповідними особами такими гідротехнічними спорудами та, як наслідок, ускладнює реалізацію соціально-економічних функцій.

Відповідачем подано відзив на позовну заяву відповідно до якого не визнає позовні вимоги (а.с.69-71). Відповідач вказує, що відповідно до договору оренди водного об`єкту від 31 липня 2018 року укладеного Кіровоградською обласною адміністрацією в особі директора департаменту екології та природних ресурсів Кіровоградської обласної державної адміністрації Ковтунова Олександра Володимировича з одного боку та орендар ОСОБА_1 . Відповідно до вищезазначеного договору оренди водного об`єкту орендар приймає ставок площею 7,4600 га розташований на земельній ділянці з кадастровим номером :02:000:7510 за межами с. Могильне Могильненської сільської ради Гайворонського району Кіровоградської області. Вищевказана земельна ділянка використовується відповідно до договору оренди від 31 липня 2018 року та по теперішній час ОСОБА_1 . Відповідно даного Договору до орендаря ОСОБА_1 увійшли наступні об`єкти оренди: земельна ділянка під водним об`єктом 7,4600 га; вода (водний простір) водного об`єкта 7,4600 га; під пасовищами (прибережна захисна смуга) 3,8877 га; під гідротехнічною спорудою 0,1469 га. Відповідно до ст.51 Водного кодексу України передбачено, що водні об`єкти надаються у користування за договором оренди землі в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом у порядку, визначеному земельним законодавством України, що в свою чергу спростовує доводи позивача про те, що гідротехнічна споруда є безхазяйним майном Заваллівської селищної ради. Постановою Кабінету Міністрів України від 02.06.2021 року №572 затверджено типовий договір оренди землі в комплексі з розташованими на ній водним об`єктом, застосування вище зазначеного типового договору є обов`язковим для земель державної та комунальної власності. Виходячи із вище наведено та враховуючи той факт, що дана гідротехнічна споруда на земельній ділянці із кадастровим номером :02:000:7510 яка розташована за межами с. Могильне передана в комплексі із водним об`єктом відповідно до ст.51 Водного кодексу України в користування ОСОБА_1 , згідно з договором оренди водного об`єкту від 31 липня 2018 року. На думку відповідача, твердження позивача про безхазяйність вище зазначеної гідроспоруди є таким, що не відповідає дійсності. На твердження позивача про факт безхазяйного стану гідротехнічної споруди Заваллівською селищною радою Голованівського району Кіровоградської області підготовлено запит (додається) до Регіонального відділення ФДМУ по Дніпропетровській Запорізькій та Кіровоградській областях, щодо надання документального підтвердження про безхазяйність вище зазначеної гідроспоруди розташованої на земельній ділянці з кадастровим номером :02:000:7510 яка розташована за межами с. Могильне Заваллівської територіальної громади.

Прокурором подано відповідь на відзив у якій зазначено, що твердження Заваллівської селищної ради в частині наявності права власності на гідротехнічну споруду не відповідає дійсності, й право власності на гідротехнічну споруду не зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. інженерна (гідротехнічна) споруда не є частиною чи приналежністю головної речі, не включена до переліку споруд, передбачених ч.4 ст.5 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», тому належить до нерухомого майна, щодо якого окремо від земельної ділянки та водного об`єкту має проводитися державна реєстрація речових прав, в тому числі й інформація про взяття такої споруди на облік як безхазяйну. Вказаної правової позиції притримується й Верховний Суд, зокрема у постанові від 05.03.2024 у справі №300/3657/22 (п.п. 18-36). Крім цього, згідно з умовами договору, на який посилається відповідач у відзиві, чітко вказано, що в оренду передається лише земельна ділянка під гідротехнічною спорудою (а не гідротехнічна споруда), й у п.4 цього договору вказано, що об`єкт оренди не передається разом з гідротехнічною спорудою. Більше того, укладення договорів оренди земельних ділянок з водним об`єктом, на яких розміщені гідротехнічні споруди, не свідчить про отримання таких об`єктів нерухомості, в тому числі й гідротехнічних споруд, у власність, в тому числі в силу закону. При зверненні до суду з позовом у даній справі прокурор виходив з того, що орган місцевого самоврядування не обізнаний про спектр своїх прав та обов`язків та певною мірою не розуміє специфіку порушеного питання, в той же час отриманий відзив на позовну заяву дає змогу стверджувати про умисне не виконання своїх обов`язків органом місцевого самоврядування, та звернення прокурора з позовною заявою є необхідним та єдиним можливим заходом реагування з огляду на наступне. Прокурор вважає, що саме Заваллівській селищній раді, як органу місцевого самоврядування на території якого розташована безхазяйна гідротехнічна споруда, чинним законодавством України надані повноваження щодо взяття на облік таких гідротехнічних споруд, здійснення контролю за їх використанням. До відання сільських, селищних, міських рад відноситься, в тому числі, вчинення дій, спрямованих на реєстрацію та взяття на облік безхазяйного майна, розташованого на території відповідної громади. Водночас, оформлення комунальної власності територіальної громади щодо вищевказаних гідротехнічних споруд дасть можливість вирішувати питання збереження водного об`єкту, надавати в оренду шляхом укладення договорів оренди таких споруд, забезпечивши збереження та належну їх експлуатацію, запобігти виникненню надзвичайним ситуаціям пов`язаних з водним фактором, забезпечити безаварійний пропуск льодоходу, повені та паводків на водних об`єктах. Усунення виявлених порушень вимог законодавства можливе шляхом фінансування за рахунок коштів місцевого бюджету заходів, направлених на оформлення правовстановлюючих документів на гідротехнічні споруди та зі зверненням до суб`єкта державної реєстрації із заявою про взяття на облік зазначеної гідротехнічної споруди як безхазяйного майна. Прокурор наголошує на тому, що цей час актуальним є питання оформлення права комунальної власності територіальних громад на гідротехнічні споруди, що сприятиме збереженню водних об`єктів, запобіганню виникнення надзвичайних ситуацій, пов`язаних з водним фактором, укладенню договорів оренди нерухомого майна, забезпечивши збереження та надійну експлуатацію гідротехнічних споруд, отриманню в дохід територіальної громади додаткової плати. Прокурором при підготовці позовної заяви також скеровувався запит на адресу даної установи, та на разі отримано відповідь згідно якої вбачається що дані про власників чи балансоутримувачів по спірній гідротехнічній споруді у Фонду відсутні, тобто вона на даний час є безхазяйною. Прокурор вважає, що матеріалами позовної заяви доведено протиправну бездіяльність відповідача та наявність підстав й необхідності для примусового його спонукання до вжиття вказаних у позовній заяві заходів.

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 11.11.2024 р. відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін (а.с.65).

У судовому засіданні 28.11.2024 р. оголошено перерву за клопотанням представника позивача (а.с.76).

Представниками сторін подано клопотання про розгляд справи без їх участі (а.с.79-80, 93).

З огляду на неявку в судове засідання всіх учасників справи, відповідно до ч.4 ст.229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, а розгляд справи згідно з ч.9 ст.205 КАС України проведено в порядку письмового провадження.

Дослідивши подані сторонами документи і матеріали, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, адміністративний суд,

ВСТАНОВИВ:

На території Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області за межами с. Могильне Заваллівської територіальної громади Голованівського району Кіровоградської області на земельній ділянці за кадастровим номером :02:000:7510, загальною площею 11,4946 га, знаходиться водний обєкт ставок, площею 7,46 га на якому розташована гідротехнічна споруда площею 0,1469 га, що підтверджується паспортом водного об`єкта від 01.11.2014 р. (а.с.29-37).

За договором оренди водного об`єкта від 31.07.2018 р. об`єктом оренди за цим договором є: вода (водний простір) водного об`єкта 96,22 тис. м.3, 7,4600 га, земельна ділянка під водним об`єктом 7 ,4600 га, під пасовищами (прибережна захисна смуга) 3,8877 га, під гідротехнічною спорудою 0,1469 га, кадасторовий номер :02:000:7510 (а.с.38-44).

Пунктом 3 зазначеного договору визначено, що у межах об`єкта оренди розміщені гідротехнічні споруди гребля насипна, земляна, довжиною 170,00 м, шириною по гребню5,00 м, висотою 3,30 м. Береговий закритий водоскид трубчатого типу. Ппропускна здатність водоскидної споруди 2,50 м3/с. Шахтний водоскид, пропускна здатність 4,40 м3/с, а також інші об`єкти інфраструктури: гребля проїжджа, ширина проїжджої частини 3 м., дорожнє покриття грунтове.

Згідно з п.4 вказаного договору об`єкт оренди не передається разом з гідротехнічною спорудою.

Комісією з виявлення, обстеження та взяття на облік безхазяйного нерухомого майна та майна відумерлої спадщини на території Заваллівської селищної ради за результатом обстеження об`єктів нерухомого майна, а саме: комплексу гідротехнічних споруд, що функціонують в складі руслового ставка на річці Бакай за межами с. Могильне на території Заваллівської селищної територіальної громади, кадастровий номер :02:000:7510 складено акт обстеження нерухомого майна від 17.09.2024 р. (а.с.50).

Листом №1093/03-14 від 01.10.2024 р. Заваллівська селищна рада Голованівського району Кіровоградської області повідомила заступнику керівника Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської області, що на території Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області за межами с. Могильне Заваллівської територіальної громади Голованівського району Кіровоградської області на земельній ділянці за кадастровим номером :02:000:7510, загальною площею 11,4946 га, знаходиться водний обєкт ставок, площею 7,46 га на якому розташована гідротехнічна споруда площею 0,1469 га. Згідно актів обстеження проведених 17 вересня 2024 року встановлено, що гідротехнічна споруда має площу 850 метрів квадратних та складається з: гребля насипна, земляна, довжиною 170 м., шириною по гребеню 5 м., висотою 3,3 м. Береговий закритий водоскид трубчастого типу. Зазначено, що водні об`єкти передано в оренду фізичним особам згідно договорів оренди, згідно яких у користування передаються земельні ділянки з розташованими на них водними об`єктами, землі для сінокосіння та випасання худоби та гідротехнічні споруди. Виходячи з викладеного, гідротехнічні споруди втрачають статус безгосподарських. Акти прийому і передачі вказаних об`єктів нерухомості були складені між орендарями та попередніми власниками земельних ділянок на яких вони розташовані. Заваллівська селищна рада Голованівського району Кіровоградської області є правонаступником права власності на вказані об`єкти та володіє вже створеними і визначеними у договорах гідротехнічними спорудами, які перебувають у користуванні (а.с.49).

У відповідь на звернення від 21.10.2024 р. №54/03-6056вих-24 Регіональний офіс водних ресурсів у Кіровоградській області листом №1305/01-12 від 24.10.2024 р. повідомив заступнику керівника Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської області, що згідно інформації Заваллівської селищної ради наданої листом від 09.10.2023 р. №1457/03-15 гідротехнічна споруда водного об`єкта розташованого на земельній ділянці з кадастровим номером :02:000:7510 є безхазяйна (а.с.27).

У відповідь на запит від 21.10.2024 р. №54/03-6067вих-24 Комунальне підприємство «Благовіщенське міжміське бюро технічної інвентаризації» листом №181 від 25.10.2024 р. повідомило заступнику керівника Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської області про відсутність інформації про власника (або балансоутримувача) гідротехнічної споруди, та ідентифікатора в ЄДЕССБ, що розміщена на земельній ділянці з кадастровим номером :02:000:7510, розташованій на території Завалівської селищної ради за межами с. Могильне Голованівського району Кіровоградської області в БТІ відсутня (а.с.26).

Таким чином, матеріалами справи підтверджено, що гідротехнічна споруда, розташована на земельній ділянці з кадастровим номером :02:000:7510 є безхазяйним майном.

Прокурор звернувся з позовом у даній справі, з огляду на не вжиття відповідачем заходів, спрямованих на здійснення обліку гідротехнічної споруди як бехгазяйного нерухомого майна.

Надаючи оцінку повноваженням першого заступника керівника Знам`янської окружної прокуратури Кіровоградської області на звернення до суду з відповідним позовом, суд враховує наступне.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.1311 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює: представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

У рішенні Конституційного Суду України від 05.06.2019 р. №4-р(II)/2019 вказано, що Конституцією України встановлено вичерпний перелік повноважень прокуратури, визначено характер її діяльності і в такий спосіб передбачено її існування і стабільність функціонування; наведене гарантує неможливість зміни основного цільового призначення вказаного органу, дублювання його повноважень/функцій іншими державними органами, адже протилежне може призвести до зміни конституційно визначеного механізму здійснення державної влади її окремими органами або вплинути на обсяг їхніх конституційних повноважень.

Згідно з ч.3 ст.53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Системне тлумачення вказаних приписів дозволяє дійти висновку, що стаття 53 КАС України вимагає вказувати в адміністративному позові, скарзі чи іншому процесуальному документі докази на підтвердження підстав заявлених позовних вимог із зазначенням, у чому саме полягає порушення інтересів держави, та обставини, що зумовили необхідність їх захисту прокурором.

У Законі України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 р. №1697-VII (далі за текстом Закон №1697) закріплено вичерпний перелік підстав для здійснення прокуратурою представництва інтересів держави в суді у некримінальних провадженнях.

Відповідно до ч.3 ст.23 Закону №1697 Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. При цьому ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття «інтерес держави».

Суд враховує, що інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій.

З огляду на п.4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 р. №3-рп/99, «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Висловлене Конституційним Судом України розуміння поняття «інтереси держави» має самостійне значення і може застосовуватися для тлумачення цього ж поняття, вжитого у статті 23 Закону України «Про прокуратуру».

Таким чином, «інтереси держави» охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація «інтересів держави», особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 р. у справі №806/1000/17, від 26.07.2018 р. у справі №926/1111/15, від 19.09.2019 р. у справі №815/724/15, від 05.11.2019 р. у справі №804/4585/18, від 28.01.2021 р. у справі №380/3398/20, від 05.10.2021 р. у справі №380/2266/21, від 02.12.2021 р. у справі №320/10736/20, від 23.12.2021 р. у справі №0440/6596/18.

Отже, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не повною мірою відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя.

Аналогічний висновок міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 05.03.2019 р. у справі №806/602/18, від 13.03.2019 р. у справі №815/1139/18, від 15.10.2019 р. у справі №810/3894/17, від 17.10.2019 р. у справі №569/4123/16-а, від 05.11.2019 р. у справі №804/4585/18, від 03.12.2019 р. у справі №810/3164/18 та від 01.06.2022 р. у справі №260/1815/21.

У даній справі, обґрунтовуючи необхідність захисту інтересів держави шляхом звернення до суду з цим позовом прокурор зазначив, що бездіяльність відповідача сприяє порушенню основних засад державної політики у сфері збереження інженерної інфраструктури водних об`єктів та комунальної власності. Відсутність власника гідротехнічної споруди свідчить про відсутність особи, яка зобов`язана підтримувати її належний стан, що призведе до її руйнування та неможливість виконання нею функції захисту територій від шкідливої дії води, підтоплення територій, житла, майна людей. Невжиття органом місцевого самоврядування заходів до взяття на облік безхазяйної гідротехнічної споруди, що в майбутньому дозволить набути право комунальної власності на таке майно, сприяє порушенню основних засад державної політики у сфері забезпечення безпеки людей та збереження інженерної інфраструктури водних об`єктів, що у свою чергу є порушенням загальнодержавних інтересів та у відповідності до статті 1311 Конституції України покладає на прокурора обов`язок представництва в суді. Також невжиття таких заходів позбавляє територіальну громаду та державу можливості отримувати додаткові ресурси для поповнення бюджету коштами за користування відповідними особами такими гідротехнічними спорудами та, як наслідок, ускладнює реалізацію соціально-економічних функцій.

На переконання суду, таке обґрунтування є сумісним з розумінням «інтересів держави».

Суд вважає, що у даній справі подання заступником прокурора позову мало на меті захист «інтересів держави».

Стосовно наявності підстав, визначених ч.3 ст.23 Закону №1697 для представництва інтересів держави у суді у даній справі, суддів враховує наступне.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13.02.2019 р. у справі №826/13768/16, погоджуючись з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 25.04.2018 р. у справі №806/1000/17, зазначила, що за змістом частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; 2) у разі відсутності такого органу.

Перший виключний випадок передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно.

Нездійснення захисту виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

Здійснення захисту неналежним чином виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

Неналежність захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, зокрема, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Верховний Суд звернув увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Суд також враховує, що у постанові від 26.05.2020 р. у справі №912/2385/18 Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

У даній справі прокурор послався на відсутність органу, уповноваженого державою звертатися до суду з позовом до органу місцевого самоврядування у спірних правовідносинах.

Частиною 1 статті 182 Цивільного кодексу України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.

З огляду на ч.1 ст.181 Цивільного кодексу України, до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

Згідно з ч.ч.1-5 ст.335 Цивільного кодексу України безхазяйною є річ, яка не має власника або власник якої невідомий.

Безхазяйні нерухомі речі беруться на облік органом, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, за заявою органу місцевого самоврядування, на території якого вони розміщені. Про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік робиться оголошення у друкованих медіа.

Після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі вона за заявою органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, може бути передана за рішенням суду у комунальну власність.

Безхазяйні рухомі речі можуть набуватися у власність за набувальною давністю, крім випадків, встановлених статтями 336, 338, 341 і 343 цього Кодексу.

Особливості набуття організацією водокористувачів права власності на безхазяйні об`єкти меліоративних систем визначаються законом.

Особливості набуття права власності на безхазяйні гідротехнічні споруди для цілей аквакультури визначаються законом.

Відносини, що виникають у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, і спрямований на забезпечення визнання та захисту державою таких прав урегульовані Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 01.07.2004 р. №1952-IV.

У розумінні п.п.2, 3 ст.2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі державна реєстрація прав) офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно; заявник орган місцевого самоврядування у разі взяття на облік безхазяйного нерухомого майна.

Частиною 14 статті 18 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» передбачено, що взяття на облік безхазяйного нерухомого майна проводиться в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Пунктами 82, 84, 85 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 №1127, передбачено, що взяття на облік безхазяйного нерухомого майна здійснюється за заявою заявника шляхом звернення до суб`єкта державної реєстрації прав або нотаріуса в установленому для державної реєстрації прав порядку з урахуванням особливостей, визначених пунктами 83-88 цього Порядку.

За результатом розгляду заяви, а також за наявності відомостей про технічні характеристики відповідного безхазяйного нерухомого майна, отриманих з Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, чи відомостей про земельну ділянку, сформовану за рахунок невитребуваної земельної частки (паю), отриманих з Державного земельного кадастру, державний реєстратор приймає рішення щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна або рішення щодо відмови у взятті на такий облік.

Державний реєстратор за результатом прийнятого рішення щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна вносить до спеціального розділу Державного реєстру прав відповідні відомості.

Таким чином, законодавством визначена поетапна процедура передання у комунальну власність безхазяйного нерухомого майна: 1) звернення органу місцевого самоврядування до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, із заявою про взяття на облік безхазяйної нерухомої речі; 2) публікація органом місцевого самоврядування оголошення у друкованих засобах масової інформації про взяття на облік безхазяйної нерухомої речі; 3) звернення органу місцевого самоврядування після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі до суду із заявою про передання відповідного нерухомого майна у комунальну власність; 4) звернення органу місцевого самоврядування до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, із заявою про державну реєстрацію права власності на підставі судового рішення.

Верховний Суд у постанові від 05.03.2024 р. у справі №300/3657/22 вказав, що питання необхідності державної реєстрації гідротехнічної споруди потребує дослідження правової природи вжитого у Законі терміну «споруди», та можливості його поширення на дамбу.

За Класифікатором будівель і споруд НК 018:2023, затвердженим наказом Міністерства економіки України від 16.05.2023 №3573 споруди структури, пов`язані із землею, які створені з будівельних матеріалів і комплектуючих та/або для яких виконуються будівельні роботи.

Згідно із додатком А до ДБН В.2.4-3:2010 «Гідротехнічні споруди. Основні положення» гідротехнічні споруди споруди, що підпадають під вплив водного середовища, призначені для використання і охорони водних ресурсів, а також для захисту від шкідливого впливу вод.

У розумінні абзацу 7 частини 1 статті 1 Законом України «Про аквакультуру» від 18.09.2012 р. №5293-VI гідротехнічні споруди для цілей аквакультури об`єкти нерухомого майна державної або комунальної власності або власник яких невідомий чи його неможливо встановити на підставі даних, документів та/або інформації з відповідних державних реєстрів (земляні греблі та дамби, водозабірні споруди, повеневі водоскиди, донні водовипуски, водопостачальні, скидні та рибозбірно-осушувальні канали, рибовловлювачі, камери облову, причали, водоскиди, бистротоки, перепади, перегороджувальні рибозахисні та інші споруди), що є інженерними спорудами, які призначені для управління водними ресурсами (підготовка, постачання, збереження, транспортування води та водовідведення), а також для запобігання шкідливій дії вод та розташовані на водних об`єктах, наданих у користування на умовах оренди для цілей аквакультури.

Таким чином, термін «гідротехнічна споруда» пов`язаний з конкретним функціональним об`єктом (конструкцією), є узагальнюючою назвою споруд, що використовуються на водних ресурсах, основним же є термін «споруда».

При цьому гребля є видом гідротехнічної споруди, не належить до будівель та приміщень, проте за інженерним задумом розміщується на земельній ділянці, призначена для спеціальних технічних функцій, пов`язаних з використовуванням водних ресурсів. Переміщення такої споруди призводить до втрати її призначення.

Частиною 1 статті 5 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» визначається необхідність державної реєстрації споруд, а також їх окремих частин.

Виключенням є споруди, що є приналежністю головної речі, або складовою частиною речі, перелічені у ч.4 ст.5 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», зокрема магістральні та промислові трубопроводи (у тому числі газорозподільні мережі), автомобільні дороги, електричні мережі, магістральні теплові мережі, мережі зв`язку, залізничні колії, крім меліоративних мереж, складових частин меліоративної мережі.

Як гідротехнічна споруда, гребля не є частиною чи приналежністю головної речі, не включена до переліку споруд, передбачених ч.4 ст.5 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

Відповідно до п.7 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування земель державної та комунальної власності» від 06.09.2012 р. №5245-VI (далі за текстом - Закон №5245), з дня набрання чинності цим законом землі державної та комунальної власності в Україні вважаються розмежованими.

Згідно з п.п.3, 4 розділу ІІ Закону №5245 з дня набрання ним чинності землями комунальної власності відповідних територіальних громад вважаються:

а) земельні ділянки:

- на яких розташовані будівлі, споруди, інші об`єкти нерухомого майна комунальної власності відповідної територіальної громади;

- які перебувають у постійному користуванні органів місцевого самоврядування, комунальних підприємств, установ, організацій;

б) всі інші землі, розташовані в межах відповідних населених пунктів, крім земельних ділянок приватної власності та земельних ділянок, зазначених у підпунктах «а» і «б» пункту 4 цього розділу.

Відповідно до ч.ч.1, 2, 5 статті 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 р. №280/97-ВР територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, землю, природні ресурси, підприємства, установи та організації, в тому числі банки, страхові товариства, а також пенсійні фонди, частку в майні підприємств, житловий фонд, нежитлові приміщення, заклади культури, освіти, спорту, охорони здоров`я, науки, соціального обслуговування та інше майно і майнові права, рухомі та нерухомі об`єкти, визначені відповідно до закону як об`єкти права комунальної власності, а також кошти, отримані від їх відчуження. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини.

Підставою для набуття права комунальної власності є передача майна територіальним громадам безоплатно державою, іншими суб`єктами права власності, а також майнових прав, створення, придбання майна органами місцевого самоврядування в порядку, встановленому законом.

Органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції, можуть передавати об`єкти права комунальної власності у постійне або тимчасове користування юридичним та фізичним особам, укладати договори в рамках державно-приватного партнерства, у тому числі концесійні договори, здавати їх в оренду, продавати і купувати, використовувати як заставу, вирішувати питання їхнього відчуження, визначати в угодах та договорах умови використання та фінансування об`єктів, що приватизуються та передаються у користування і оренду.

Статтею 327 Цивільного кодексу України встановлено, що у комунальній власності є майно, у тому числі грошові кошти, яке належить територіальній громаді.

Управління майном, що є у комунальній власності, здійснюють безпосередньо територіальна громада та утворені нею органи місцевого самоврядування.

Отже, саме до відання сільських, селищних, міських рад відноситься, в тому числі, подача заяви про взяття на облік та здійснення державної реєстрації безхазяйного нерухомого майна з метою можливості в подальшому набути таке майно у комунальну власність.

Велика Палата Верховного Суду у своїх постановах від 31.03.2021 р. у справі №9901/347/20, від 01.07.2021 р. у справі №9901/116/20, від 01.09.2022 р. у справі №990/46/22, від 08.09.2022 р. у справі №9901/276/19 неодноразово зазначала, що протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень необхідно розуміти як зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу, що полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи в нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

Суд зауважує, що відповідачем не вчинено дій спрямованих на визнання об`єкту нерухомого майна гідротехнічної споруди, розташованої на території Заваллівської селищної ради безхазяйним майном з метою набуття права власності на це майно, чим допущено протиправну бездіяльність.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги про визнання протиправною бездіяльності Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області щодо не невжиття заходів спрямованих на набуття права власності на безхазяйне нерухоме майно, а саме: гідротехнічну споруду ставка, яка розташована за межами с. Могильне Заваллівської територіальної громади Голованівського району Кіровоградської області на земельній ділянці з кадастровим номером :02:000:7510 та зобов`язання Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області вчинити дії, спрямовані на набуття права власності на безхазяйне нерухоме майно, а саме: гідротехнічну споруду ставка, яка розташована за межами с. Могильне Заваллівської територіальної громади Голованівського району Кіровоградської області на земельній ділянці з кадастровим номером :02:000:7510, підлягають задоволенню повністю.

Згідно з ч.2 ст.139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

У даній справі прокурор є суб`єктом владних повноважень та виконує функції з представництва інтересів держави у суді відповідно до ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 р. №1697-VII та ч.3 ст.53 КАС України, а тому враховуючи, що витрат, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз не понесено, суд дійшов висновку, що відсутні витрати, які б підлягали стягненню з відповідача в порядку розподілу судових витрат.

Керуючись ст.ст.132, 142, 139, 242-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов заступника керівника Голованівської окружної прокуратури в інтересах держави (смт Голованівськ, Кіровоградська область, вул. Паркова, 13) до Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області (смт Завалля, Голованівський район, Кіровоградська область, вул. Соборна, 10, ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити повністю.

2. Визнати протиправною бездіяльність Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області щодо вчинення дій, спрямованих на визнання об`єкту нерухомості гідротехнічної споруди ставка, яка розташована за межами с. Могильне Заваллівської територіальної громади Голованівського району Кіровоградської області на земельній ділянці з кадастровим номером :02:000:7510, безхазяйним майном.

3. Зобов`язати Заваллівську селищну раду Голованівського району Кіровоградської області вчинити дії спрямовані на визнання гідротехнічної споруди ставка, яка розташована за межами с. Могильне Заваллівської територіальної громади Голованівського району Кіровоградської області на земельній ділянці з кадастровим номером :02:000:7510 безхазяйним майном шляхом звернення до органу, який здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, із заявою про взяття на облік нерухомого майна як безхазяйного.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення.

Дата складання повного рішення суду 28 травня 2025 року.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.М. МОМОНТ