Справа № 953/5011/25
Суддя: Лисиченко С. М.
Дата ухвалення: 2025-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 953/5011/25
УХВАЛА

"27" травня 2025 р. м.Харків

Київський районний суд м.Харкова у складі: головуючої судді Лисиченко С.М.., при вирішенні питання про відкриття провадження у адміністративній справі № 953/5011/25 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

23 травня 2025 року ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Ярошенко С.М., звернувся до Київського районного суду м.Харкова електронним шляхом з позовною заявою до ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якій просить суд скасувати постанову №2290 від 03.02.2025 начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 , майора ОСОБА_2 про притягнення ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 , до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП, справу про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП відносно ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 закрити.

До позову додано заяву представника ОСОБА_1 адвоката Ярошенко С.М. про поновлення строку ОСОБА_1 для подачі позовної заяви про скасування постанови №2290 від 03.02.2025 про адміністративне правопорушення.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського районного суду м. Харкова від 23.05.2025 визначено головуючоу суддю у справі: Лисиченко С.М.

Згідно п.2 ч.1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.160, 161, 172 цього Кодексу.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суд прийшов до висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху з таких підстав.

Частиною 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Разом з тим, право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Кодексом адміністративного судочинства України. Подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов, які в цьому кодексі встановлені.

Частиною 2 ст. 286 КАС України передбачено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Поряд з тим, ч.1 ст. 121 КАС України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Представником позивача заявлено клопотання про поновлення визначеного процесуальним законом строку на оскарження спірної постанови з наступних підстав.

В обгрунтування представник позивача посилається на те, що позивач не викликався та не був присутній на розгляді справи про адміністративні правопорушення. Відповідно, йому не було відомо про складання протоколу та винесення постанови, а підпис зроблений не ним, а іншою невідомою особою. Підпис, який міститься у спірній постанові, не належить позивачу, оскільки в день прийняття постанови позивач проходив ВЛК з метою подальшої мобілізації до військової частини НОМЕР_1 , що було і зроблено 5.02.2025.

Позивач зазначає, що пропустив встановлений законом строк для звернення до адміністративного суду щодо оскарження постанови від 03.02.2025, оскільки довідався про її винесення тільки 15.05.2025 після того, як були заблоковані його банківські рахунки, відповідно вказаний строк було пропущено з поважних причин, тому він підлягає поновленню судом, випадків неможливості його поновлення законом не встановлено.

Суд зазначає, що причини які перешкодили особі реалізувати право на звернення до суду у визначений процесуальним законом строк, повинні не залежати від волі заявника, мати об`єктивний характер та бути оціненими судом у наступному, зважаючи на обґрунтованість їх поважності.

Так, зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що 03.02.2025 начальником ІНФОРМАЦІЯ_2 майором ОСОБА_3 прийнято постанову №2290 про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 210-1 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17000,00 грн.

Як зазначено в означеній постанові, копію постанови №2290 від 03.02.2025 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 отримав 03.02.2025.

Суд вважає за необхідне зазначити, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Підстави пропуску особою строку на оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, які не залежали від волі особи.

Однак, представником позивача, в обгрунтування доводів позивача, не надано будь-яких доказів, які б підтверджували, що у ОСОБА_1 були об`єктивні перешкоди для звернення до суду з метою оскарження рішення суб`єкта владних повноважень у справі про притягнення до адміністративної відповідальності у строк, визначений процесуальним законом, тобто починаючи з 04.02.2025 по 13.02.2025 включно. Заперечуючи проти того, що саме ОСОБА_1 отримав копію спірної постанови 03.02.2025, суду не надано жодного доказу на підтвердження факту отримання ОСОБА_1 копії постанови із зазначенням дати її отримання.

З огляду на те, що наразі позивач не надав доказів в обгрунтування поважності пропуску строку звернення до суду з даним позовом, суд доходить висновку про необґрунтованість заяви про поновлення строку і відсутність підстав для її задоволення.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС Україниу разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду із заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

В силу ч.2 ст.123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Суд зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи "Креуз проти Польщі", про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти ("Kreuz v. Poland" № 28249/95).

Отже встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, строків її подачі, а також до документів, які мають бути до неї додані, КАС України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

На підставі наведеного, керуючись ст.123, 248, 256, 294 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Роз`яснити позивачу, що він має право в десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали подати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати інші підстави для поновлення строку, а також докази поважності причин пропуску такого строку.

Роз`яснити, якщо заяву не буде подано позивачем у зазначений строк або вказані ним підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, позовна заява буде повернена позивачу.

Після усунення недоліків позовної заяви, документи до суду необхідно направляти із зазначенням номеру судової справи № 953/5011/25 та прізвища судді, який постановив ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя - С.М. Лисиченко