Справа № 320/291/22
Суддя: Горобцова Я.В.
Дата ухвалення: 2025-05-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 травня 2025 року Київ справа №320/291/22

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Горобцової Я.В., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до ОСОБА_1 про припинення права на виконання будівельних робіт, скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації, -

встановив:

До Київського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі також Департамент, позивач) до ОСОБА_1 (далі також ОСОБА_1 , відповідач), в якій позивач, з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог, просить суд:

- припинити право на виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція квартири під нежитлові торгівельні приміщення з окремою вхідною групою за адресою: АДРЕСА_1 » від 04.10.2021 №КВ28, замовник ОСОБА_1 ;

- скасувати реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція квартири під нежитлові торгівельні приміщення з окремою вхідною групою за адресою: АДРЕСА_1 » від 30.12.2021 №КВ 16, замовник будівництва ОСОБА_1 .

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15.04.2022 відкрито спрощене провадження у справі без повідомлення сторін.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 14.06.2022 прийнято заяву про збільшення позовних вимог від 22.02.2022 №073-1041.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає про порушення відповідачем містобудівного законодавства, відповідальність за що включає припинення права на виконання будівельних робіт, скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації.

За час розгляду справи відповідачем не надано суду відзиву, або іншого документу, зі змісту якого можливо було б встановити його ставлення до заявлених позовних вимог.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

Як вбачається з матеріалів справи, Департаментом здійснено заходи державного архітектурно-будівельного контролю, з метою проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил на об`єкті будівництва «Реконструкція квартири під нежитлові торгівельні приміщення з окремою вхідною групою за адресою: АДРЕСА_1 ».

Замовником будівництва, ОСОБА_1 , у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 04.10.2021 № КВ 28, наведенні данні, зокрема:

проектна документація розроблена приватним підприємством «Макропроект» (ідентифікаційний код юридичної особи 33693674) та затверджена ОСОБА_1 від 12.08.2021;

в Департаменті містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) отримано містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки для проектування об`єкта будівництва за вказаною вище адресою, затверджені наказом від 06.08.2021 № 989 (MU01:6352-8072-2506-7228).

Посадовою особою Департаменту, в рамках проведення перевірки, 29.10.2021 здійснено виїзд на вказаний вище об`єкт будівництва.

Під час виїзду на місце, замовник будівництва, ОСОБА_1 та/або його уповноважені особи були відсутні, у зв`язку з чим Департамент, на адресу замовника будівництва, ОСОБА_1 та проектної організації ПП «Макропроект», простою поштовою кореспонденцією направив лист від 29.10.2021 № 073-9347, щодо прибуття до Департаменту та надання документів необхідних для проведення перевірки.

Однак на призначену дату замовник будівництва, ОСОБА_1 та/або уповноваженні особи останнього, а також уповноважені особи проектної організації ПП «Макропроект», до Департаменту не прибули, документів необхідних для проведення перевірки не надали.

Разом з тим, відповідно до розділу «Планувальні обмеження» містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва від 06.08.2021 №989 (MU01:6352-8072-2506-7228) замовникові будівництва до початку проектування необхідно отримати згоду балансоутримувача (управителя, ОСББ, тощо) житлового будинку, власників (співвласників) приміщень, інтереси яких зачіпаються, власника або користувача земельної ділянки на наміри щодо влаштування вхідної групи та її елементів, на порушення благоустрою прибудинкової території для влаштування підходу до вхідної групи.

Департамент листом від 29.10.2021 №073-9348, звернувся до КП УЖГ «Печорська Брама», в якому просив надати Департаменту інформацію щодо надання КП УЖГ «Печорська Брама» згоди, як обслуговуючої компанії, на проектне рішення для влаштування вхідної групи та її елементів, на порушення благоустрою прибудинкової території для влаштування підходу до вхідної групи, щодо об`єкта будівництва «Реконструкція квартири під нежитлові торгівельні приміщення з окремою вхідною групою за адресою: АДРЕСА_1 ».

На лист Департаменту від 29.10.2021 №073-9348 комунальне підприємство по утриманню житлового господарства Печерського району м. Києва « ОСОБА_2 » листом від 12.11.2021 № 12/11/21 повідомило, що останнє не є належним розпорядником запитуваної Департаментом інформації та надіслано запит Департаменту за належністю до комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району міста Києва».

На лист Департаменту від 29.10.2021 №073-9348 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району міста Києва» листом від 22.11.2021 № 432-4890 повідомило, що відповідно до ст. 5 Закону України «Про основи містобудування», власник/представник власника квартири АДРЕСА_2 не звертались до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району міста Києва» щодо отримання згоди на проектні рішення для влаштування вхідної групи та її елементів, порушення благоустрою прибудинкової території для влаштування підходу до вхідної групи. Відповідно КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району міста Києва» не надавалось погодження на об`єкт будівництва «Реконструкція квартири під нежитлові торгівельні приміщення з окремою вхідною групою за адресою: АДРЕСА_1 ».

Аналізуючи викладені вище обставини позивач дійшов висновку, що замовником будівництва, ОСОБА_1 не виконано вимоги розділу «Планувальні обмеження» містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва від 06.08.2021 № 989 (MU01:6352-8072-2506-7228), чим порушено ч. 2 статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з даним позовом.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 5 статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

4-1) проведення контрольного геодезичного знімання закінчених будівництвом об`єктів (крім об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CC1)) та здійснення їх технічної інвентаризації (крім об`єктів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування);

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів;

6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Відповідно до статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 4.3 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», основними складовими вихідних даних є:

1) містобудівні умови та обмеження;

2) технічні умови;

3) завдання на проектування.

Містобудівні умови та обмеження - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією (стаття 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Згідно з ч. 2 статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів.

Відтак, можливості вчинення будь-яких дій, спрямованих на розроблення та затвердження проєктної документації, передує отримання відповідних вихідних даних для проектування об`єкта будівництва, при цьому у разі отримання таких вихідних даних, зокрема містобудівних умов та обмежень, умови визначені у них, мають бути (без винятку) обов`язково виконані під час розроблення проектної документації.

У випадку не виконання визначених умов, слід сприймати як небажання особи виконувати будівельні роботи в межа встановлених законодавством обмежень, що як наслідок призводить до розроблення проектної документації яка суперечить вимогам законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельним нормам та правилам.

Як вбачається з матеріалів справи, замовником будівництва, ОСОБА_1 , не виконано вимоги розділу «Планувальні обмеження» містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва від 06.08.2021 № 989 (MU01:6352-8072-2506-7228), оскільки КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району міста Києва» не надавалось погодження на об`єкт будівництва «Реконструкція квартири під нежитлові торгівельні приміщення з окремою вхідною групою за адресою: АДРЕСА_1 ».

Вказана обставина відповідачем за час розгляду справи заперечена не була.

Враховуючи викладені обставини, замовником будівництва, ОСОБА_1 , порушено визначений приписами, зокрема статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», порядок (послідовність) виконання будівельних робіт.

Статтею 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» передбачено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, норм і правил у порядку, визначеному Законом.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про архітектурну діяльність», проект - документація для будівництва об`єктів архітектури, що складається з креслень, графічних і текстових матеріалів, інженерних і кошторисних розрахунків, які визначають містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, вартісні показники конкретного об`єкта архітектури, та відповідає будівельним нормам і правилам.

Слід зазначити, що статтею 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм і правил та затверджується замовником.

Частиною 3 статті 23 Закону України «Про архітектурну діяльність» встановлено, що замовники на проектування і будівництво об`єктів архітектури мають право, зокрема затверджувати проект, якщо він не суперечить законодавству, містобудівним умовам та обмеженням забудови земельної ділянки.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 04.06.2014 № 63 затверджено ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» (далі - ДБН А.2.2-3-2014), норми якого встановлюють склад та зміст проектної документації на нове будівництво, реконструкцію, капітальний ремонт та технічне переоснащення будинків, будівель, споруд будь-якого призначення, їх комплексів або їх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури.

Відповідно до пункту 3.17 ДБН А.2.2-3-2014 проектна документація - це затвердженні текстові та графічні матеріали, якими визначається містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні рішення, а також кошториси об`єктів будівництва.

Пунктом 4.2. ДБН А.2.2-3-2014 визначено, що оформлення проектної документації здійснюється згідно з нормативними документами комплексу А.2.4 «Система проектної документації для будівництва».

За приписами пункту 4.8 ДБНА.2.2-3:2014, проектна документація має бути розроблена з урахуванням усіх документів будівельних норм та стандартів, чинних на час її передачі у виробництво. Проектна документація, затверджена відповідно до чинного законодавства, не підлягає коригуванню у зв`язку з введенням нових будівельних норм, за винятком випадків, коли це коригування обумовлене підвищенням у нових будівельних нормах вимог безпеки, у тому числі щодо забезпечення механічного опору та стійкості (міцності), електро-, вибухо- та пожежобезпечності об`єкта та доступності для мало мобільних груп населення, для забезпечення яких повинні бути виконані необхідні будівельні роботи.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку про те, що до замовника та проектувальника висуваються вимоги щодо добросовісного виконання ними проектних робіт щодо об`єкта будівництва, які, зокрема, полягають і в обов`язковому врахуванні будівельних норм і правил, вимог вихідних даних на проектування.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 27.01.2020 у справі № 809/772/16, від 02.04.2020 у справі № 809/998/16 та від 28.04.2020 № 808/3616/16.

Проект може вважатися юридично значимим документом, який має юридичну силу та створює правові наслідки, за умови його відповідності встановленим вимогам і лише у разі дотримання таких вимог проект може бути затверджений замовником.

Такий висновок викладений, зокрема у постанові Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 815/5987/16.

Враховуючи обставини того, що проектна документація розроблена ПП «Макропроект» та затверджена замовником будівництва ОСОБА_1 на об`єкт будівництва «Реконструкція квартири під нежитлові торгівельні приміщення з окремою вхідною групою за адресою: АДРЕСА_1 », з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм і правил, оскільки замовником будівництва до початку проектування не виконано вимоги, зокрема розділу «Планувальні обмеження» містобудівних умов та обмежень від 06.08.2021 № 989 (МU01:6352-8072-2506-7228), вказане призвело до порушення статті 26, абз. 1 ч. 1 статті 31 Закону, абз. 3 статті 23 Закону України «Про архітектурну діяльність».

Отже, ОСОБА_1 наведені недостовірні дані у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CC1) від 04.10.2021 № КВ 28, в частині належним чином розробленої та затвердженої проектної документації, чим порушено ч. 8 статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до статті 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Самочинним також вважається будівництво, яке здійснюється хоча і на підставі проекту, але за наявності істотних порушень зазначених норм та правил як у самому проекті, так і при будівництві, за наявності рішень спеціально уповноважених органів про усунення порушень.

Таким чином, будівельні роботи із реконструкції на підставі проекту, затвердженого замовником, однак, розробленого з порушенням законодавства у сфері містобудівної діяльності, тобто без належно розробленого та відповідно затвердженого проекту, що є однією з ознак вважати об`єкт самочинним, про що прямо зазначено у частині 1 статті 376 Цивільного кодексу України.

Відповідно до частини 2 статті 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

Відомості про набрання законної сили судовим рішенням про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, вносяться до Реєстру будівельної діяльності.

Законодавством передбачено, що достатньою та необхідною правовою підставою для подачі органом архітектурно-будівельного контролю позову щодо припинення права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, є виявлення факту наведення у цьому документі замовником недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, а по-друге жодною правовою нормою не регламентовано порядок виявлення органом архітектурно-будівельного контролю такого факту.

При цьому чинним законодавством не передбачено, що встановлення фактів наведення замовниками недостовірних даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт відбувається виключно за результатами здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, а не в процесі їх проведення.

Зазначена правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 01.11.2018 у справі № 826/8556/17, від 22.01.2021 № 640/11869/20, від 27.01.2021 № 826/10962/17 та від 19.08.2020 №826/6660/16.

Враховуючи наведене та керуючись приписами стаття 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», суд вважає обґрунтованими заявлені позивачем вимоги.

Відповідно до статті 244 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:

1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до положень частин 1 та 2 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 241-246, 250, 263 КАС України суд, -

в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Припинити право на виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція квартири під нежитлові торгівельні приміщення з окремою вхідною групою за адресою: АДРЕСА_1 » від 04.10.2021 №КВ28, замовник ОСОБА_1 ;

Скасувати реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція квартири під нежитлові торгівельні приміщення з окремою вхідною групою за адресою: АДРЕСА_1 » від 30.12.2021 № КВ 16, замовник будівництва ОСОБА_1 .

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Я.В. Горобцова

Горобцова Я.В.