Справа № 580/5297/25
Суддя: Анжеліка БАБИЧ
Дата ухвалення: 2025-05-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про прийняття позовної заяви до розгляду

та відкриття спрощеного позовного провадження в адміністративній справі

26 травня 2025 року справа № 580/5297/25
м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд одноособово в складі головуючого судді Бабич А.М., ознайомившись з матеріалами справи за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій і зобов`язання вчинити дії,

УСТАНОВИВ:

13.05.2025 у Черкаський окружний адміністративний суд надійшов позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_2 ) (далі позивач) до Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_2 ; код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) (далі відповідач) про:

визнання протиправними дій щодо обчислення та виплати грошового забезпечення з 30.01.2020 до 12.05.2023, грошової допомоги на оздоровлення за 2020-2023 роки, матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань за 2020-2022 роки без урахування розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2020-2023 роки";

зобов`язання відповідача здійснити перерахунок грошового забезпечення позивача з 30.01.2020 до 12.05.2023, грошової допомоги на оздоровлення за 2020-2023 роки, матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань за 2020-2022 роки, з урахуванням посадового окладу та окладу за військовим званням, визначеного шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2020-2023 роки" станом на 1 січня кожного року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з п.4 постанови Кабінету Міністрів України "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" від 30.08.2017 №704, та провести їх виплату з урахуванням раніше виплачених сум.

Обґрунтовуючи зазначив, що звернувся до відповідача заявою про виплату недоотриманого грошового забезпечення за спірний період. Вважає, що відповідач неправильно обчислив вказане грошове забезпечення. Просив врахувати практику Верховного Суду щодо застосування норм, якими регулюються спірні обставини в частині обчислення строків звернення до суду для тривалих правовідносин і фактичного отримання відомостей, з приводу яких виник спір.

Ознайомившись із матеріалами позову, виявлено недоліки позовної заяви, які перешкоджають відкриттю провадження у справі. У зв`язку з цим ухвалою від 19 травня 2025 року суд залишив її без руху.

20.05.2025 на адресу суду від позивача надійшла заява про поновлення пропущеного строку, в якій зазначає, що про порушення своїх прав позивач дізнався 12.05.2025, тобто з дати отримання листа відповідача щодо невірного розрахунку грошового забезпечення за спірний період. До вказаної дати позивач не міг дізнатися про порушення своїх прав, оскільки не мав і не міг мати жодних відомостей щодо розрахунку належних йому коштів. Просив врахувати, що постійно проходить військову службу та знаходиться в районах виконання бойових завдань без звільнення від служби та не мав можливості відлучитись від служби (далі Заява).

Оцінивши доводи Заяви, суд дійшов висновку, що виявлені судом недоліки позову усуненні частково.

В ухвалі про залишення позову без руху суд роз`яснив позивачу щодо пропуску строку звернення до адміністративного суду зі вказаним вище позовом та обов`язку надати суду заяву про поновлення порушеного строку, в якій обґрунтувати для цього підстави, викласти доводи щодо поважності тому причин і надати докази щодо дати отримання наказу про звільнення.

Відповідно до ч.1 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч.5 ст.122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно до частин першої та другої статті 233 КЗпП України в редакції на дату судового розгляду працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116 КЗпП України).

Отримуючи грошове забезпечення за спірні періоди, протягом 3 місяців з дати отримання позивач мав право звернутися з позовом щодо невірного його розрахунку.

Щодо доводів про постійне проходження військової служби та перебування в районах виконання бойових завдань без звільнення від служби суд урахував.

Згідно з довідкою Військової частини НОМЕР_4 від 08.05.2025 №295 позивач перебуває на військовій службі за контрактом у Вказаній Військовій частині. Період щодо такого перебування у ній не вказаний.

Копію посвідчення серії УБД підтверджується, що позивач має право на пільги, встановлені законодавством України для ветеранів війни учасників бойових дій.

Отже, вказане свідчить, що позивач має об`єктивні перешкоди для звернення до суду зі вказаним позовом. Водночас відсутні належні та достовірні докази щодо повного періоду перебування на військовій службі та виконання позивачем бойових завдань і перебування в районах їх виконання протягом усього, заявленого спірного періоду. Тому доводи про поважність причин пропуску строку звернення до суду у зв`язку зі вказаними обставинами не повністю обґрунтовані.

Неоднаковий підхід до обчислення процесуального строку звернення до суду для осіб, які звертаюся в один проміжок часу з аналогічним предметом спору до того ж відповідача, свідчитиме про дискримінаційний та упереджений розгляд справи, що в умовах справедливого судочинства не допустиме.

Так, ст.24 Конституції України встановлює, що громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом. Не може бути привілеїв чи обмежень за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками. У зв`язку з цим, вважаючи на загальновідомі обставини військового стану в Україні з 22.02.2022, бюджетне планування на календарний рік, незмінюваність обчислення посадових окладів військовослужбовців, застосування до різних позивачів щодо одного і того ж предмету спору різного підходу до обчислення строку звернення до суду, становитиме дискримінацію за професійною ознакою.

Крім того відповідно до ст.58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. Частина 3 ст.3 КАС України приписує, що провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

То ж для звернення позивача до суду застосовується чинний на момент подання позовної заяви закон щодо обчислення строків і вказані норми є імперативними для суду. Заявлені позовні вимоги не стосуються триваючих порушень, оскільки предметом ж щомісячні платежі, відлік часу щодо яких розпочинається кожного наступного звітного місяця після отримання доходу (зарплати). Особливості спірних обставин спору дозволяють формувати судам різну правову оцінку, позаяк згідно з ч.7 ст.78 КАС України правова оцінка, надана судом певному факту при розгляді іншої справи, не є обов`язковою для суду. Тому висновки Верховного Суду щодо застосування окремих норм права мають застосовуватися з урахуванням конкретних обставин спору, а імперативні норми, що не допускають двозначного тлумачення - обов`язково застосовуватися.

Урахувавши усталену правову позицію суду апеляційної інстанції та Верховного Суду щодо строків позовної давності, які підлягають застосуванню у спорах про порушення роботодавцем законодавства про оплату праці, а саме сформований загальний висновок, що період взаємовідносин з роботодавцем до 19 липня 2022 року регулюється положеннями ст.233 КЗпП України, у редакції до внесення змін Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин», яка визначає право особи на звернення до суду із позовом про стягнення належної їй заробітної плати (грошового забезпечення) без обмеження будь-яким строком. Вказаний висновок викладено, зокрема, в постанові Судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21.03.2025 у справі № 460/21394/23, суд дійшов висновку про наявність підстав для відкриття провадження у справі у частині позовних вимог щодо періоду з 30.01.2020до 19.07.2022.

ВодночасЗаконом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», який набрав чинності 2 квітня 2020 року, КЗпП України доповнено главою XIX «Прикінцеві положення», зокрема п. 1 якої передбачає продовження строків, визначених ст. 233 цього Кодексу на строк дії карантину. Постановою Кабінету Міністрів України від 27 червня 2023 року № 651 з 24:00 год 30 червня 2023 року карантин скасовано. Тому, з урахуванням цих правових актів, позовні вимоги до 12.05.2023 також мають бути прийняті судом для розгляду.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. З огляду на вимоги ч.3 ст.257 КАС України, враховуючи характер спірних правовідносин, зміст заявлених позовних вимог та предмету доказування, обсяг наданих доказів, справа не має значної складності. Позивач не просив розгляд справи здійснювати з викликом сторін. Кількість учасників не є значною, а викладені в позовній заяві обставини не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи. Тому можливо її розглянути та вирішити за правилами спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами без проведення судового засідання та повідомлення сторін.

Згідно з ч.2 ст.262 КАС України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі. При цьому, клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву (ч.7 ст.262 КАС України). Отже, у випадку бажання учасників взяти участь у судовому засіданні відповідні обґрунтовані клопотання вони мають надати суду у вищевказаний строк.

Керуючись ст.ст.2-20, 160-161, 168, 171, 243, 248, 259-263 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

1. Прийняти до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій і зобов`язання вчинити дії.

2. Здійснити розгляд вказаної справи правилами спрощеного провадження.

3. Повідомити учасників, що судовий розгляд відбудеться суддею Бабич А.М. одноособово в залі Черкаського окружного адміністративного суду за адресою: бульвар Шевченка, 117, місто Черкаси, 18002.

У випадку бажання учасників взяти участь у судовому засіданні клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач та третя особа має подати в строк для подання відзиву, а позивач не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву. Учасники мають право заявити клопотання про розгляд справи без їх участі та надати обґрунтовані заперечення на розгляд справи у спрощеному провадженні.

4. Установити відповідачу строк, тривалістю п`ятнадцять днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі, для надіслання: суду - відзиву на позовну заяву та всіх письмових і електронних доказів (які можливо доставити до суду), висновків експертів і заяв свідків, що підтверджують заперечення проти позову (за наявності); позивачу - копії відзиву та доданих до нього документів. Зобов`язати відповідача в разі надання відзиву зазначити у ньому, серед іншого, конкретні правові підстави та фактичні обставини допущення спірних дій. Зобов`язати надати суду протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали завірені належним чином копії документів щодо прийняття на службу, переведення та його звільнення (наказ), складових нарахованого грошового забезпечення за спірний період, докази повного розрахунку при звільнені (наказ, платіжні відомості тощо), докази нарахування і виплати позивачу грошового забезпечення за спірні періоди. Зобов`язати відповідача у разі неможливості надати наявні докази у п`ятиденний строк письмово повідомити суд про причини та надати на їх підтвердження відповідні докази. Попередити, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин спір буде вирішено за наявними матеріалами справи або оцінено, як визнання позову.

Установити позивачу строк тривалістю 5 днів з дня отримання відзиву для надання суду відповіді.

5. Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію у справі, що розглядається: http://court.gov.ua/fair/.

6. Копію ухвали направити учасникам спору.

7. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Анжеліка БАБИЧ