Справа № 320/15913/23
Суддя: Файдюк Віталій Васильович
Дата ухвалення: 2025-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 травня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

Судді-доповідача Файдюка В.В.,

Суддів Карпушової О.В.,

Мєзєнцева Є.І.,

При секретарі Масловській К.І.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Київського окружного адміністративного суду від 19 листопада 2024 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерджі 365» до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення і зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В :

У квітні 2023 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Енерджі 365» (далі - позивач, ТОВ «Енерджі 365») звернулося до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві (далі - відповідач-1, ГУ ДПС у м. Києві), Державної податкової служби України (далі - відповідач-2, ДПС України) про:

- визнання протиправним та скасування рішення Головного управління ДПС у м. Києві в особі Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 20.01.2022 №3684341/41447959, яким було відмовлено у реєстрації податкової накладної №104 від 31.12.2022;

- зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерджі 365» від 31.12.2021 №104 датою її фактичного подання.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 19.11.2024 позов задоволено повністю.

Визнано протиправним та скасовано Рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві від 20 січня 2022 року № 3684341/41447959 про відмову у реєстрації податкової накладної від 31 грудня 2021 року №104.

Зобов`язано Державну податкову службу України (, адреса: адреса: Львівська площа, 8, м. Київ, 04655) зареєструвати податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРДЖІ 365» (, адреса: проспект Перемоги, 5-а, кім. 509, м. Київ, 01135) №104 від 31 грудня 2021 р. на суму 59 457,76 грн., в тому числі ПДВ 9 909,63 грн, в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її фактичного отримання.

При цьому суд першої інстанції виходив з того, що квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної не відповідає законодавчо визначеним вимогам, оскільки на містить зазначення критеріїв ризиковості здійснення операцій, на підставі яких її реєстрацію зупинено, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податків, а також документів, які необхідно подати підприємству. Водночас, суд підкреслив, що надані позивачем документи надавали можливість контролюючому органу здійснити реєстрацію податкової накладної, що свідчить про протиправність спірного рішення, яке, до того ж, не містить мотивів і обґрунтувань його прийняття. Покладаючи на ДПС України обов`язок зареєструвати розрахунок коригування, суд підкреслив, що такий спосіб захисту безпосередньо передбачений нормами чинного законодавства та є ефективним.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, відповідач-1 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Свою позицію обґрунтовує тим, що оскільки ТОВ «Енерджи 365» не було надано необхідних первинних документів для реєстрації податкової накладної, щодо якої правомірно застосована процедура зупинення, то оскаржуване рішення про відмову в реєстрації такої накладної є обґрунтованими. Крім того, зазначає, що судом досліджували документи, які контролюючому органові не подавалися. Окремо наголошує, що покладення на ДПС України обов`язку з реєстрації податкової накладної є втручанням у дискреційні повноваження останньої.

Відзивів на апеляційну скаргу не надійшло.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Приймаючи до уваги, що в суді першої інстанції справа розглядалась в порядку спрощеного провадження, враховуючи, що за наявними у справі матеріалами її може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів та з огляду на відсутність необхідності розглядати справу у судовому засіданні, справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення окружним адміністративним судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла до такого висновку.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, ТОВ «Енерджи 365» зареєстроване як юридична особа за адресою: м. Київ, проспект Перемоги, 5-а, кім. 509, , основний вид діяльності за КВЕД - 35.14 Торгівля електроенергією. Крім того, позивач має ліцензію на право провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії.

16.02.2021 між ТОВ «Енерджи 365» (Постачальник) та ТДВ «Універсам №8» (Споживач) укладено договір про постачання електричної енергії споживачу шляхом підписання заяви-приєднання до договору про постачання електричної енергії споживачу (на умовах комерційної пропозиції №26/29).

Споживачем було здійснено оплату за отриману електронну енергію від Постачальника, що підтверджується платіжним дорученням №3203849 від 23.12.2021 у розмірі 59 182,28 грн та №3199046 від 14.12.2021 на суму 275,48 грн.

У зв`язку з викладеним позивачем складено податкову накладну №104 від 31.12.2021 на суму 59 457,76 грн, у тому числі податок на додану вартість 9 909,63 грн, та направлено її для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН).

Водночас, 11.01.2022 позивач отримав квитанцію про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН, реєстраційний номер , відповідно до якої податкову накладну №104 від 31.12.2021 прийнято, але її реєстрацію зупинено. Підставою для зупинення реєстрації податкової накладної відповідачем-1 вказано, що коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 35.13.10-00.00, відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. У зв`язку з цим запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Позивачем надіслано пояснення та копії документів про підтвердження реальності здійснення операцій стосовно податкової накладної №104 від 31.12.2021, а саме копії договору про постачання електричної енергії споживачу, копії заяви про приєднання, копії комерційної пропозиції.

За результатом розгляду наданих позивачем пояснень та документів Комісією ГУ ДПС у м. Києві прийнято рішення від 20.01.2022 №3684341/41447959 про відмову у реєстрації податкової накладної №104 від 31.12.2021 з підстав ненадання платником податку копій документів, а саме розрахункових документів та/або банківських виписок з особливих рахунків.

Вважаючи указане рішення протиправним, ТОВ «Енерджі 365» звернулося до суду із вказаним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції помилково розглянув цей спір по суті з огляду на таке.

Приписи ч. 1 ст. 122 КАС України визначають, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За правилами абз. 1 ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 11.10.2019 у справі № 640/20468/18, спеціальні строки для звернення до суду з позовом про скасування рішень контролюючих органів, що не пов`язані з нарахуванням грошових зобов`язань, зокрема, рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН та зобов`язання її зареєструвати, після проведення процедури адміністративного оскарження та отримання рішення про залишення скарги без задоволення, нормами Податкового кодексу України (далі - ПК України) не визначені, тобто не врегульовують спірне в цій справі питання. З прийняттям чинної редакції КАС України та відмінним правовим регулюванням, визначеним частиною четвертою статті 122 КАС України, інші рішення контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України), оскаржуються в судовому порядку в такі строки:

а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу;

б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.

У свою чергу, за позицією Верховного Суду, висловленою у постанові від 02.07.2020 у справі №1.380.2019.006119, строк звернення до суду з позовом про визнання протиправним і скасування рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних з похідною вимогою про зобов`язання її зареєструвати, у разі, коли платником податків не використовувалася процедура адміністративного оскарження таких рішень як досудового порядку вирішення спору, визначається частиною першою статті 122 КАС України і становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Колегією суддів враховується, що з огляду на встановлені вище обставини та відсутність у позивача заперечень щодо часу отримання спірного рішення від 20.01.2022 №3684341/41447959, останнім днем звернення до суду із вказаним позовом щодо його оскарження було 20.07.2022.

Натомість із вказаним позовом ТОВ «Енерджі 365» звернулося до Київського окружного адміністративного суду лише 27.04.2023.

Згідно ч. ч. 3, 4 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Верховний Суд вже неодноразово аналізував застосування положень вищезазначеної норми процесуального закону. Зокрема, але не виключно, у постановах від 11.02.2025 (справа № 160/9000/24), від 04.08.2022 (справа №500/1149/21), від 21.10.2021 (справа №460/626/19) суд дійшов висновку, що КАС України допускає ймовірність виявлення судом факту недотримання строку звернення до суду і після відкриття провадження у справі, внаслідок чого позов може бути залишений без розгляду. Однак, норми Кодексу однозначно встановлюють, що у випадку виявлення судом факту пропуску особою строку звернення до суду з позовом їй гарантується надання часу для подання заяви про поновлення зазначеного строку та доказів поважності причин його пропуску. Забезпечення такого права не залежить від того, суд якої інстанції виявив факт пропуску строку, оскільки такий факт може бути виявлений не тільки до відкриття провадження у справі, що входить до компетенції суду першої інстанції, а й після відкриття провадження у справі, про що прямо зазначено в частині четвертій статті 123 КАС України, норма якої адресована суду без визначення певної інстанції.

Питання причин пропуску строку звернення до суду з позовом в обов`язковому порядку має бути поставлено на обговорення з особою, яка подала позов. Це реалізується або шляхом постановлення судом ухвали про надання позивачеві часу подати заяву про поновлення строку звернення до суду з позовом, або безпосередньо у судовому засіданні. У будь-якому випадку позивач має бути обізнаний з фактом виникнення у суду питання дотримання ним строку звернення до суду з позовом задля забезпечення реальної можливості спростувати факт пропуску строку або довести наявність поважних причин для його поновлення.

З урахуванням сформованої Верховним Судом практики застосування положень ч. 4 ст. 123 КАС України Шостий апеляційний адміністративний суд ухвалою від 06.05.2025 запропонував позивачу протягом десяти днів з дати отримання копії цієї ухвали надати суду пояснення щодо пропуску строку звернення до суду із вказаним позовом із зазначенням поважних причин його пропуску, підтверджених відповідними доказами.

На виконання вимог цієї ухвали ТОВ «Енерджі 365» направило до суду пояснення щодо поважності причин пропуску строку, в яких зазначило, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України в Україні було введено воєнний стан, що зумовило вивезення всіх документів підприємства за межі міста Києва, переведення його діяльності на дистанційну роботу та виїздом головного бухгалтера за межі України, в якого знаходилися документи, пов`язані з цією справою. Після звільнення головного бухгалтера 06.03.2023 у зв`язку з неможливістю працювати дистанційно було встановлено обставини необхідності звернення до суду із вказаним позовом. Викладене, на переконання позивача, свідчить про існування об`єктивних та незалежних від нього причин, що зумовили пропуск строку звернення до суду із вказаним позовом.

Надаючи оцінку таким доводам ТОВ «Енерджі 365», колегія суддів вважає за необхідне зазначити таке.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).

Наведеними нормами чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, щодо дотримання строку апеляційного оскарження.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні чи то позовної заяви чи апеляційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені чинним законодавством.

Судовою колегією враховується, що причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17.03.2021 у справі №160/6430/20.

Проте, на переконання судової колегії, позивачем не надано належних та допустимих доказів, які б свідчили про існування об`єктивних та поважних причин, які зумовили несвоєчасне звернення до суду із вказаним позовом.

З приводу посилання ТОВ «Енерджі 365» на введення воєнного стану в якості перешкод для своєчасного звернення до суду із вказаним позовом суд апеляційної інстанції зазначає, що такі обставини дійсно можуть бути визнані судом поважною причиною пропуску відповідного процесуального строку або його продовження за умови, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такою обставиною. Проте, сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є безумовною підставою для поновлення процесуального строку, а тому це питання має вирішуватися в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві та обставин, які існували та об`єктивно перешкоджали вчиненню процесуальних дій. Такий підхід відповідає усталеній і послідовній практиці Верховного Суду.

Водночас, суд апеляційної інстанції звертає увагу, що загальновідомим є те, що на початку квітня 2022 року російські війська відступили від північної частини України та починаючи з середини квітня 2022 року у місті Києві (місці провадження господарської діяльності ТОВ «Енерджі 365») відновилися умови для здійснення підприємницької діяльності. Відтак, на переконання колегії суддів, перебування поза межами України головного бухгалтера підприємства до моменту його звільнення з 08.03.2023 та, за твердженням позивача, наявністю виключно у нього документів, пов`язаних з цією справою, не може вважатися об`єктивною і непереборною причиною, що зумовила пропуск строку звернення до суду із вказаним позовом більш ніж на дев`ять місяців.

Так, ТОВ «Енерджі 365» не надано доказів неможливості пересилання документів бухгалтерського обліку в Україну поштовим чи електронним зв`язком, при тому, що заява ОСОБА_1 (головного бухгалтера підприємства) про звільнення направлена на адресу ТОВ «Енерджі 365» електронним зв`язком та підписана кваліфікованим електронним підписом. Не наведено позивачем також обґрунтувань нездійснення протягом тривалого часу перевірки наявності рішень щодо відмови у реєстрації податкових накладних, зокрема, в електронному кабінеті платника податків, доступ до якого в силу своєї посади має принаймні керівник підприємства. Отже, на думку суду апеляційної інстанції, пропуск строку звернення до суду із вказаним позовом зумовлений насамперед суб`єктивними причинами, що стосуються організації роботи підприємства, а не об`єктивними, пов`язаними з введенням в Україні воєнного стану та перебування за межами України головного бухгалтера підприємства із (за твердженням позивача) документами, необхідними для цієї справи.

За таких обставин, на переконання колегії суддів, позивачем не наведено об`єктивних причин непереборного характеру, які б свідчили про поважність пропуску останнім строку звернення до суду із вказаним позовом.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» від 28.10.1998, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішенні «Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії» Європейський суд встановив, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними (рішення від 25.01.2000, пункт 33).

Як було підкреслено вище, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами. Однак, як було зазначено вище, таких доказів позивачем надано не було.

Таким чином, при зверненні 27.04.2023 до суду з цим позовом ТОВ «Енерджі 365» пропущено шестимісячний строк, передбачений ч. 2 ст. 122 КАС України, а тому позовні вимоги підлягають залишенню без розгляду, що було залишено поза увагою суду першої інстанції внаслідок неповного з`ясування всіх фактичних обставин цієї справи.

Судовою колегією враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

З урахуванням наведеного суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що суд першої інстанції не повністю встановив фактичні обставини справи та при ухваленні рішення допустив порушення норм процесуального права, помилково вирішивши по суті спір, позовні вимоги щодо якого підлягали залишенню без розгляду у зв`язку з пропуском строків звернення до суду.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і у відповідній частині закрити провадження у справі повністю або частково або залишити позовну заяву без розгляду повністю або частково.

Відповідно до ч. 1 ст. 319 КАС України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду з підстав, встановлених 240 цього Кодексу.

Приписи п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України визначають, що суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу, зміст яких зазначено вище.

За таких обставин колегія суддів приходить до висновку про необхідність часткового задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду першої інстанції із залишенням позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст. ст. 123, 240, 242-244, 250, 308, 311, 315, 319, 321, 322, 325 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві - задовольнити частково.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 19 листопада 2024 року - скасувати.

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерджі 365» до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення і зобов`язання вчинити дії - залишити без розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, встановлені статтями 328-331 КАС України.

Повне рішення виготовлено 27 травня 2025 року.

Суддя-доповідач В.В. Файдюк

Судді О.В. Карпушова

Є.І. Мєзєнцев