Справа № 320/5009/19
Суддя: Кучма Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2025-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/5009/19 Суддя (судді) першої інстанції: Кушнова А.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 травня 2025 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді Кучми А.Ю.,

суддів Аліменка В.О., Безименної Н.В.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Київського окружного адміністративного суду від 23 лютого 2023 року (м. Київ, дата складання повного тексту - 23.02.2023) у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Гранд спорт» до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування наказу,-

В С Т А Н О В И Л А :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Гранд спорт» звернулося з позовом до суду, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 08.04.2019 №99 «Про анулювання дозволу на виконання будівельних робіт»;

- зобов`язати Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) подати до Державної архітектурно-будівельної інспекції України відомості для внесення до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів дані про документ, що дає право на виконання будівельних робіт Товариству з обмеженою відповідальністю «Гранд спорт».

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що спірний наказ є протиправним, оскільки позивачем було добросовісно виконано усі залежні від нього вимоги припису від 31.01.2019 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, а тому відсутні підстави вважати, що позивачем були допущені порушення у сфері містобудівної діяльності. При цьому позивач зазначив, що зі змісту оскаржуваного наказу неможливо встановити, на якій саме підставі, з числа тих, перелік яких передбачений частиною 6 статті 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ТОВ «Гранд Спорт» анульовано дозвіл на виконання будівельних робіт. Також позивач наголосив, що він не був повідомлений про те, що відносно нього розглядається питання про анулювання дозволу на виконання будівельних робіт, а відтак був позбавлений можливості надати свої пояснення та доводи щодо неправомірності оскаржуваного наказу. Більше того, позивач вважає, що анулювання дозволу на виконання будівельних робіт за порушення абз. 2 п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності», тобто за невиконання вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо зупинення підготовчих та будівельних робіт, за яке позивача вже було притягнуто до адміністративної відповідальності на підставі постанови від 21.03.2019 № 34/19/073-2815, слід розцінювати як захід юридичної відповідальності, застосований щодо порушення, за яке позивача вже було притягнуто до відповідальності.

Відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому останній проти задоволення позовних вимог заперечував в повному обсязі, зазначив, що вважає спірний наказ таким, що прийнятий відповідачем на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначений діючим законодавством. Вказав, що позивачем так і не надано посадовій особі Департаменту під час проведення перевірки, а також не надано до позовної заяви проектну документацію (ТОМ IV (BK), ТОМ I (Робочий проект будівництва. Свердловини. ОВНС), ТОМ II (Наземна насосна станція над свердловиною), ТОМ I (КНС з блоком біологічної очистки господарчо-побутових стоків. Пояснювальна записка), ТОМ II (Робочі креслення), ТОМ V (ОВНС), договір, укладений з підрядною організацією, договір, укладений з проектною організацією, акт прийому-передачі проектної документації, виконавчу документацію, відповідно до ДБН А.3-1-5-2009 «Організація будівельного виробництва», ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва», також не надано документів, що посвідчують право власності чи користування вищезазначеною земельною ділянкою, що підтверджує невиконання вимог вищезазначеного припису. Крім того, звертав увагу, що припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм i стандартів і правил від 31.01.2019 позивачем не оскаржувався.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 23 лютого 2023 року адміністративний позов задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 08.04.2019 №99 «Про анулювання дозволу на виконання будівельних робіт». Зобов`язано Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) вчинити дії щодо відображення у Реєстрі будівельної діяльності електронної системи інформації з приводу скасування наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 08.04.2019 №99 «Про анулювання дозволу на виконання будівельних робіт» на об`єкт «Будівництво спортивного автокомплексу за адресою: урочище Чорторий, Деснянський р-н, м. Київ». В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та постановити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що рішення суду першої інстанції прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, без повного з`ясування усіх фактичних обставин у справі. Апелянт вказує, що спірний наказ таким, що прийнятий відповідачем на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначений діючим законодавством. Також вказує, що перевірка проведена у відповідності до приписів чинного законодавства.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - без змін.

Згідно ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, Товариство з обмеженою відповідальністю «Гранд Спорт» (ідентифікаційний код: 31610931, місцезнаходження: 09100, Київська обл., м. Біла Церква, шосе Сквирське, буд.227-Т) зареєстроване 14.09.2001 як юридична особа, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (том 2 а.с. 56-58).

15.01.2009 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві видано Товариству з обмеженою відповідальністю «Гранд Спорт» дозвіл на виконання будівельних робіт № 1103-Дс/C від 15.01.2009 (перереєстровано дозвіл №2205-Дс/С від 06.10.2006) на об`єкт будівництва: «Будівництво спортивного автокомплексу за адресою: урочище Чорторий у Деснянському районі м. Києва» (том 1 а.с.17).

У період з 21.12.2018 по 10.01.2019 та з 30.01.2019 по 31.01.2019 на підставі наказу Департаменту № 189 від 11.04.2018 (том 1 а.с.125), направлень про проведення позапланового заходу № б/y від 21.12.2018 (том 1 а.с.129-130), № б/y від 29.01.2019 (том 1 а.с.132-133), на підставі звернення Громадської організації «Народне правосуддя» №363 від 03.04.2018 відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) було проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) Товариства з обмеженою відповідальністю «Гранд Спорт» на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: «Будівництво спортивного автокомплексу за адресою: урочище Чорторий, Деснянський р-н, м. Київ», за результатами якого складено акт від 31.01.2019 №б/н (том 1 а.с.172-195).

Відповідачем під час перевірки встановлено, що згідно акту перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об`єктом - земельної ділянки від 26.04.2018 №182ДК/141/АП/09/01/-18, який надійшов у додатку до листа Головного управління Держгеокадастру у Київській області від 26.04.2018 № 8-10-0.441-6588/2-18 землекористувачем ТОВ «Гранд Спорт» порушено умови договору оренди щодо обмежень (обтяжень) використання земельної ділянки, а саме: договором оренди земельної ділянки від 09.03.2004 встановлено існуюче обмеження (обтяження) щодо використання земельної ділянки, зокрема завершення забудови земельної ділянки в строки, встановлені проектною документацією на будівництво, затвердженою в установленому порядку, але не пізніше, ніж через три роки з моменту державної реєстрації цього договору.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель» ТОВ «Гранд Спорт» не виконало вимоги щодо використання земель за цільовим призначенням, чим порушено вимоги статті 1 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель».

Листом від 01.02.2019 № 05716-1189 Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повідомив, що відповідно до даних міського земельного кадастру земельна ділянка площею 1,9989 га в урочищі Чорторий у Деснянському районі м. Києва (кадастровий номер :62:206:0007) на підставі пункту 30 рішення Київської міської ради від 10.07.2003 № 638/798 була передана ТОВ «Гранд Спорт» в оренду на 25 років для будівництва, експлуатації та обслуговування спортивного автокомплексу (договір оренди земельної ділянки від 15.04.2004 № 62-6-00126).

На підставі рішення Київської міської ради від 20.11.2018 № 207/6258 розірвано договір оренди земельної ділянки від 15.04.2004 № 62-6-00126 площею 1,9989 га в урочищі Чорторий у Деснянському районі м. Києва (кадастровий номер :62:206:0007), про що внесена відповідна інформація до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (дата державної реєстрації припинення права оренди 12.12.2018).

У зв`язку із розірванням договору оренди 13.12.2018 між ТОВ «Гранд Спорт» та Київською міською радою, земельна ділянка (кадастровий номер :62:206:0007) використовується ТОВ «Гранд Спорт» для виконання будівельних робіт із будівництва спортивного автокомплексу за адресою: урочище Чорторий у Деснянському районі м. Києва без документу, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, чим порушено статті 125, 126 Земельного кодексу України.

Одночасно з цим встановлено, що згідно дозволу на виконання будівельних робіт «Будівництво спортивного автокоплексу за адресою: урочище Чорторий у Деснянському районі м. Києва» від 06.10.2006 № 2205-Дс/С, будівельні роботи виконує підрядна організація - Товариство з обмеженою відповідальністю «Житло Буд», яке листом від 19.04.2018 № 52 повідомило Департамент про припинення з 25.12.2017 дії договору підряду ТОВ «Житло-Буд» щодо об`єкту будівництва спортивного автокомплексу в урочищі Чорторий у Деснянському районі м. Києва.

Замовник будівництва ТОВ «Гранд Спорт», в свою чергу, не повідомив орган державного архітектурно-будівельного контролю про зміну генерального підрядника, як це передбачено пунктом 33 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466.

Крім того, встановлено, що на об`єкті відсутній стенд, на якому розміщена інформація про документ, що дає право на виконання будівельних робіт, а також відомості про клас наслідків (відповідальності) об`єкта, замовника та підрядників, чим порушено частину 6 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Також в акті зазначено, що позивачем під час перевірки не надано документи, необхідні для проведення перевірки, а саме: проектну документацію (ТОМ IV (ВК), ТОМ I (Робочий проект будівництва. Свердловини. ОВНС), ТОМ II (Наземна насосна станція над свердловиною), ТОМ I (КНС з блоком біологічної очистки господарчо-побутових стоків. Пояснювальна записка), ТОВ II (Робочі креслення), ТОМ V (ОВНС); договір, укладений з підрядною організацією; договір, укладений з проектною організацією; акт прийому-передачі проектної документації; виконавчу документацію відповідно до ДБН А.3-1-5-2009 «Організація будівельного виробництва», ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва».

У зв`язку із встановленими вище порушеннями Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) видав позивачу приписи від 31.01.2019:

- про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил (том 1 а.с.207-209), яким вимагалося від замовника будівництва у термін до 28.02.2019 усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності у встановленому законодавством порядку. Примірник припису отримано представником позивача Павленком О.В. 04.02.2019, що підтверджується його підписом у графі «примірник припису отримано»;

- про зупинення підготовчих та будівельних робіт (том 1 а.с.204-206), яким вимагалося зупинити виконання будівельних робіт на об`єкті «Будівництво спортивного автокомплексу за адресою: урочище Чорторий у Деснянському районі м. Києва» до усунення порушень. Примірник припису отримано представником позивача Павленком О.В. 04.02.2019, що підтверджується його підписом у графі «примірник припису отримано».

Того ж дня Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) складено протокол від 31.01.2019 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності стосовно позивача, де зафіксовано, що замовник будівництва, ТОВ «Гранд Спорт» не повідомив орган державного архітектурно-будівельного контролю про зміну генерального підрядника, чим порушено пункт 33 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 та частину 7 статті 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (том 1 а.с.210-212).

В подальшому, за результатами розгляду акту, складеного за результатами позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 31.01.2019 № б/н, протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 31.01.2019, Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) прийнято постанову від 07.02.2019 № 6/19/073-1235, якою на підставі підпункту 1 пункту 8 Порядку накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244, справу про накладення штрафу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності щодо ТОВ «Гранд Спорт» закрито (том 1 а.с.215-216).

У період з 01.03.2019 по 15.03.2019 та з 20.03.2019 по 21.03.2019 на підставі наказу Департаменту № 171 від 28.02.2019 (том 1 а.с.217), направлення про проведення позапланового заходу № б/y від 28.02.2019 (том 1 а.с.218-219), відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) було проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) Товариства з обмеженою відповідальністю «Гранд Спорт» з метою перевірки виконання вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 31.01.2019 та припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 31.01.2019, за результатами якого складено акт від 21.03.2019 №б/н (том 2 а.с.1-22).

Також Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва складено протокол від 21.03.2019 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності стосовно Товариства з обмеженою відповідальністю «Гранд Спорт», де зафіксовано, що замовник будівництва ТОВ «Гранд Спорт» в установлений строк добровільно не виконав вимоги, встановлені у приписі про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 31.01.2019, виданому Департаментом, чим порушено підпункт «а» пункту 3 частини 3 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (том 2 а.с.24-26).

В подальшому, за результатами розгляду акту, складеного за результатами позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 21.03.2019 № б/н, протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 21.03.2019, Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) прийнято постанову від 21.03.2019 № 34/19/073-2815, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, відповідальність за яке передбачена абз.2 п.1 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», у відповідності до якої суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за невиконання приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил - у розмірі п`ятнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб на суму 28 815,00 грн (том 2 а.с.29-31).

На підставі викладеного, актів, складених за результатами планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 31.01.2019 № б/н та від 21.03.2019 № б/н, Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) відповідно до частини 6 статті 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» видав наказ від 08.04.2019 №99 «Про анулювання дозволу на виконання будівельних робіт» (том 1 а.с.16), яким анульовано дозвіл на виконання будівельних робіт «Будівництво спортивного автокомплексу за адресою: урочище Чорторий у Деснянському районі м. Києва» від 15.01.2009 №1103-Дс/С. Замовник - Товариство з обмеженою відповідальністю «Гранд Спорт» (том 1 а.с.16).

Про прийняття зазначеного наказу позивача повідомлено листом від 09.04.2019 №073-3321, який отримано представником ТОВ «Гранд Спорт» 09.04.2019, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення зі штрих кодовим ідентифікатором №715 (том 2 а.с.33, 34).

Не погоджуючись з наказом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 08.04.2019 №99 «Про анулювання дозволу на виконання будівельних робіт», позивач звернувся з даним позовом до суду.

Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що недотримання Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) процедури прийняття оскаржуваного наказу за наслідками призначених стосовно позивача перевірок є достатньою і самостійною підставою для задоволення позовної вимоги про визнання цього наказу протиправним і скасування.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон № 877-V).

За змістом частини 4 статті 2 Закон № 877-V заходи контролю здійснюються органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.

Водночас в частині 5 статті 2 Закону № 877-V зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.

Статтею 10 Закону України від 20.05.1999 № 687-XIV «Про архітектурну діяльність» (далі - Закон № 687-XIV) передбачено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури, додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (далі - Закон №3038-VI) встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Згідно із частиною першою статті 41 Закону України № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Отже, заходи контролю здійснюються органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), у порядку, встановленому Законом № 877-V з урахуванням особливостей, визначених Законом №3038-VI.

Водночас за приписами частини 5 статті 2 Закону № 877-V органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 Закону №877-V.

Згідно з вимогами частини шостої статті 7 Закону № 877-V за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

Отже, для цілей застосування наслідків порушення суб`єктом господарювання законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, у тому числі відображення ним недостовірної інформації у декларації/повідомленні про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт, ці факти мають бути зафіксовані у акті, що складений за результатами здійснених у встановленому законом порядку планових або позапланових заходів державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно із частинами другою, третьою статті 7 Закону № 877-V на підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Водночас за приписами частини 2 статті 41 Закону України № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

На виконання вимог статті 41 Закону України № 3038-VI постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 затверджений Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно з пунктом 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставою для проведення позапланової перевірки у тому числі є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Водночас в контексті вимог частини 5 статті частин 1-3 статті 7 Закону № 877-V для здійснення планового або позапланового заходу та видання направлення на перевірки видається наказ.

Отже, нормами Законів № 877-V, № 3038-VI та Порядку № 553, з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів, встановлені умови та порядок проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю. Лише їх дотримання може бути належною підставою для проведення позапланової перевірки та оформлення її результатів, які створюють для суб`єкта містобудування юридичні наслідки. Невиконання органами державного архітектурно-будівельного контролю вимог законодавця щодо порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю призводить до визнання перевірки незаконної та відсутності правових наслідків такої.

З матеріалів справи вбачається, що на підставі звернення громадської організації «Народне правосуддя» від 03.04.2018 №363 наказом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва від 11.04.2018 № 189 призначено проведення позапланової перевірки ТОВ «Гранд Спорт» на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: «Будівництво спортивного автокомплексу за адресою: урочище Чорторий, Деснянський р-н, м. Київ» (том 1 а.с.125).

21.12.2018 відповідачем видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу щодо дотримання суб`єктом містобудування - ТОВ «Гранд Спорт» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. У вказаному направленні зазначено, що воно видане на підставі наказу Департаменту від 11.04.2018 № 189 та звернення громадської організації «Народне правосуддя» від 03.04.2018 №363 (том 1 а.с.139).

Термін дії направлення з 26.12.2018 по 10.01.2019.

Відповідно до абзацу 10 пункту 7 Порядку №553 строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Зазначена імперативна норма свідчить, що строк проведення перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби строк перевірки може бути продовжений не більше ніж на два робочих дні за рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника.

З наведеного вбачається, що термін проведення вказаної перевірки з урахуванням вихідних днів - 29.12.2018, 30.12.2018, 05.01.2019, 06.01.2019 та святкових днів - 01.01.2019 (Новий рік), 07.01.2019 (Різдво) становив 10 робочих днів, що відповідає приписам Порядку №553.

Разом з тим, з урахуванням наведених вимог Порядку №533 максимальний строк для проведення перевірки на підставі наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва від 11.04.2018 № 189 та направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 21.12.2018 № б/н не міг бути продовженим більше ніж до 14.01.2019 (враховуючи вихідні дні - 13.01.2019 та 14.01.2019).

Матеріали справи не містять доказів того, що відповідачем до закінчення строку проведення перевірки (до 10.01.2019 включно) ставилося або вирішувалося питання продовження строку її проведення.

Викладене свідчить, що позапланова перевірка, призначена відповідно до наказу Департаменту від 11.04.2018 № 189, розпочалася 21.12.2018 та була завершена 10.01.2019, при цьому контролюючим органом відповідного акту перевірки складено не було.

З матеріалів справи слідує, що 29.01.2019 начальником інспекційного відділу №3 управління контролю за будівництвом Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в місті Києві А.В. Євдокименком складено службову записку від 29.01.2019 на ім`я директора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві ОСОБА_1., в якій начальник відділу просить продовжити термін проведення перевірки на два робочі дні з 30.01.2019 по 31.01.2019.

Відповідно до резолюції на службовій записці, ОСОБА_1 29.01.2019 продовжено термін проведення перевірки на два робочі дні (том 1 а.с.131).

На підставі вказаної службової записки відповідачем було видано нове направлення на проведення перевірки від 29.01.2019 № б/н зі строком дії з 30.01.2019 по 31.01.2019 (том 1 а.с.132).

Отже, незважаючи на те, що останнім днем строку проведення позапланової перевірки позивача було 10.01.2019, перевірку продовжено з 30.01.2019, тобто, через 20 днів (чотирнадцять робочих днів) після встановлених строків проведення та закінчення позапланової перевірки.

Акт за результатами проведеної перевірки було складено лише 31.01.2019 (том 1 а.с. 172-195).

На підставі висновків вказаного акту перевірки Департаментом видано позивачу приписи від 31.01.2019 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та про зупинення підготовчих та будівельних робіт.

В подальшому, наказом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва від 28.02.2019 № 171 призначено проведення позапланової перевірки ТОВ «Гранд Спорт» з метою перевірки виконання вимог приписів (том 2 а.с.1-22).

Цього ж дня відповідачем було видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу щодо дотримання суб`єктом містобудування - ТОВ «Гранд Спорт» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

У вказаному направленні зазначено, що воно видане на підставі наказу Департаменту від 28.02.2019 № 171 щодо перевірки виконання вимог приписів від 31.01.2019 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та про зупинення підготовчих та будівельних робіт (том 1 а.с.218-219).

Термін дії направлення з 01.03.2019 по 15.03.2019.

Викладене свідчить на користь висновку, що термін проведення вказаної перевірки з урахуванням вихідних днів - 02.03.2019, 03.03.2019 та святкових днів - 08.03.2019 (8 Березня) становив 10 робочих днів, що також узгоджується з приписами Порядку №553.

Відповідно до вимог пункту 7 Порядку № 553, максимальний строк для проведення перевірки на підставі наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва від 28.02.2019 № 171 та направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 28.02.2019 року № б/н не міг бути продовженим більше ніж до 19.03.2019 (враховуючи вихідні дні - 17.03.2019 та 18.03.2019).

Матеріали справи не містять доказів того, що відповідачем до закінчення строку проведення перевірки (до 15.03.2019 включно) ставилося або вирішувалося питання продовження строку її проведення.

Таким чином, позапланова перевірка, призначена відповідно до наказу Департаменту від28.02.2019 № 171, розпочалася 01.03.2019 та була завершена 15.03.2019, при цьому контролюючим органом відповідного акту перевірки складено не було.

Матеріалами справи підтверджується, що 20.03.2019 начальником інспекційного відділу №3 управління контролю за будівництвом Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в місті Києві А.В. Євдокименком було складено службову записку від 20.03.2019 на ім`я директора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві ОСОБА_1., в якій начальник відділу просить продовжити термін проведення перевірки на два робочі дні з 20.03.2019 по 21.03.2019.

Відповідно до резолюції на службовій записці, ОСОБА_1 20.03.2019 продовжено термін проведення перевірки на два робочі дні (том 1 а.с.231).

На підставі вказаної службової записки відповідачем було видано нове направлення на проведення перевірки від 20.03.2019 № б/н зі строком дії з 20.03.2019 по 21.03.2019 (том 1 а.с.232-233).

Отже, незважаючи на те, що останнім днем строку проведення позапланової перевірки позивача було 15.03.2019, перевірку продовжено з 20.03.2019, тобто через 5 днів (три робочих дні) після встановлених строків проведення та закінчення позапланової перевірки.

Акт за результатами проведеної перевірки було складено 21.03.2019 (том 2а.с. 1-22).

Суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що в даному випадку має місце факт переривання проведення позапланової перевірки, призначеної на підставі наказу Департаменту від 11.04.2018 № 189, в період з 10.01.2019 по 30.01.2019 та позапланової перевірки, призначеної на підставі наказу Департаменту від 28.02.2019 № 171, з 15.03.2019 по 20.03.2019, та в подальшому їх проведення протягом двох робочих днів за відсутності правових на те підстав.

При цьому, нормами чинного законодавства не передбачено випадки переривання проведення перевірки на певний термін, у зв`язку з чим під продовженням терміну проведення перевірки повинно розумітися продовження проведення перевірки, яке розпочинається у перший робочий день за останнім робочим днем здійснення перевірки, зазначеним у направленні на перевірку.

Тобто, оскільки останнім днем перевірки, призначеної на підставі наказу Департаменту від 11.04.2018 № 189 було 10.01.2019, що було робочим днем, саме цього дня перевірка могла бути продовжена. Так само, оскільки останнім днем перевірки, призначеної на підставі наказу Департаменту від 28.02.2019 № 171 було 15.03.2019, що також було робочим днем, тому саме цього дня відповідач міг продовжити перевірку.

Відтак, продовження відповідачем позапланового заходу після спливу спершу двадцяти днів та згодом п`яти днів відповідно після очікуваної позивачем дати закінчення позапланової перевірки є зловживанням відповідачем передбаченими законодавством правами щодо здійснення відповідних заходів органом державного нагляду (контролю) у межах позапланової перевірки.

Апелянтом не спростовано вищевикладеного та не доведено наявність у відповідача права на продовження терміну перевірки поза межами її строку проведення, як і не було спростовано необхідності видання відповідних наказів.

Колегія суддів не приймає до уваги доводи апелянта щодо обставин встановлених у постанові Шостого апеляційного адміністративного суду від 17.03.2021 у справі №640/6171/19, з огляду на відмінність предмету оскарження. При цьому, доводи позивача, яким було надано оцінку да в даній справі є відмінними від тих, що були оцінені під час розгляду справи №640/6171/19.

Відсутність відповідного наказу свідчить про безпідставність продовження перевірки, а відтак є самостійною і достатньою підставою для висновку про незаконність її проведення понад встановлений Порядком №553 строк і, як наслідок, зумовлює скасування рішень, прийнятих за результатами проведення заходу державного архітектурно - будівельного контролю.

Аналогічна правова позиція висловлена й у постановах Верховного Суду від 23.10.2019 у справі №822/678/16, від 13.04.2021 у справі №826/16334/18, від 01.06.2021 у справі № 826/16114/18, від 09.09.2021 у справі № 826/10153/18, від 30.11.2021 у справі № 522/9567/17, від 15.05.2020 у справі № 826/12176.

За наявності письмового рішення керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю, як обов`язкової підстави для продовження строку проведення перевірки, наголошено й у постановах Верховного Суду від 28.01.2020 у справі 820/6909/16, від 26.02.2020 у справі №826/7847/17.

Також, згідно з висловленою у постановах Верховного Суду від 14.11.2019 у справі №822/863/16 та від 21.10.2019 у справі №822/677/16 правовою позицією, порушенням порядку проведення перевірки є її проведення після закінчення дії направлення за відсутності доказів на підтвердження продовження строку його дії та відповідного наказу про продовження строку проведення перевірки.

Слід звернути увагу, що в матеріалах справи відсутні докази винесення Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) наказів про продовження зазначених вище позапланових перевірок, з огляду на що таке продовження перевірок є безпідставним.

Таким чином невиконання суб`єктом владних повноважень вимог законодавства в наведеній вище частині зводить нанівець законність всієї процедури проведення позапланових перевірок та, як наслідок, прийнятого за їх результатами рішення.

Частиною п`ятою статті 2 Закону № 877-V (в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) встановлено, що державний нагляд (контроль) здійснюється у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідній сфері та міжнародними договорами, із забезпеченням дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 1, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.

Вищенаведені положення Закону № 877-V містять вичерпний перелік норм, дотримання яких зобов`язані забезпечити органи державного архітектурно-будівельного контролю. Норми частини 1 статті 6 Закону № 877 до цього переліку не входять.

В даному випадку позапланові заходи контролю було проведено на підставі Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку № 553, якими не передбачено такої умови для проведення позапланової перевірки, як наявність відповідного погодження центрального органу виконавчої влади.

З огляду на викладене є помилковими твердження позивача стосовно обов`язковості отримання відповідачем такого погодження для проведення позапланової перевірки ТОВ «Гранд Спорт».

Не заслуговують на увагу також покликання позивача про прийняття оскаржуваного наказу без його участі та не запрошення останнього на розгляд питання про анулювання дозволу на виконання будівельних робіт, оскільки законодавством, чинним на момент виникнення спірних правовідносин, не передбачено обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про вирішення питання про анулювання дозволу на виконання будівельних робіт як обов`язкової передумови прийняття такого рішення.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що недотримання Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) процедури прийняття оскаржуваного наказу за наслідками призначених стосовно позивача перевірок є достатньою і самостійною підставою для задоволення позовної вимоги про визнання цього наказу протиправним і скасування.

При цьому, оскаржуваний наказ від 08.04.2019 № 99 не містить конкретної підстави для анулювання дозволу на виконання будівельних робіт ТОВ «Гранд Спорт».

Так, відповідно до частини шостої статті 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) дозвіл на виконання будівельних робіт може бути анульовано органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі: 1) подання замовником заяви про анулювання дозволу на виконання будівельних робіт; 2) наявності відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником; 3) встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю; 4) скасування містобудівних умов та обмежень; 5) систематичного (два і більше разів підряд) перешкоджання проведенню перевірки посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Перелік підстав для анулювання дозволу, наведений у частині шостій цієї статті, є вичерпним.

Однак, у наказі Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 08.04.2019 №99 вказано загальну норму, яка передбачає перелік підстав для анулювання дозволів на виконання будівельних робіт, таку як частина шоста статті 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», та не зазначено конкретної підстави анулювання дозволу позивача.

Суд першої інстанції вірно вказав, що відповідач у своєму наказі про анулювання дозволу на виконання будівельних робіт повинен був вказати на конкретні підстави для його анулювання, а не лише посилання на пункти, які передбачають перелік самих підстав.

Наведений висновок узгоджується із встановленими законом вимогами щодо «обґрунтованості рішення», що полягають в дослідженні суб`єктом владних повноважень усіх обставин, що є істотними у процесі його прийняття, аналізі таких обставин та їх правової оцінки. Усі мотиви, якими керується суб`єкт у процесі оцінки та аналізу обставин, повинні бути чітко та повно відображені у рішенні. В такий спосіб зацікавленій особі створюються гарантії того, що навіть у випадку, якщо рішення прийнято не на її користь, вона зможе оскаржити його, та обґрунтувати свою незгоду із одним чи декількома аргументами, які чітко зазначені в наказі.

Однак, відповідачем не дотримано відповідних вимог при прийнятті оскаржуваного наказу, оскільки останній не відповідає критеріям чіткості та зрозумілості акту індивідуальної дії, не містить чітких підстав його прийняття, що породжує його неоднозначне трактування.

Вищевикладене спростовує доводи апелянта, що наказ є чітким та зрозумілим.

Відповідно до абзацу 2 пункту 1 частини шостої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» встановлено, що суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: невиконання приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил - у розмірі п`ятнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Згідно з пунктом 3 частини шостої статті 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» дозвіл на виконання будівельних робіт може бути анульовано органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Так, з матеріалів справи встановлено, що відповідачем за результатами позапланової перевірки ТОВ «Гранд Спорт» прийнято постанову від 21.03.2019 № 34/19/073-2815, якою до позивача за порушення абз. 2 п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності» застосовано штрафні фінансові санкції на суму 28 815,00 грн (том 2 а.с.29-31).

Натомість, оскаржуваним наказом від 08.04.2019 №99 позивачу анульовано дозвіл на виконання будівельних робіт «Будівництво спортивного автокомплексу за адресою: урочище Чорторий у Деснянському районі м. Києва» від 15.01.2009 №1103-Дс/С на підставі п. 3 ч. 6 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», як про це зазначає відповідач у відзиві на позовну заяву.

Тобто, постановою від 21.03.2019 № 34/19/073-2815 позивача притягнуто до фінансової відповідальності за порушення: невиконання припису органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

При цьому, оскаржуваним наказом від 08.04.2019 №99, за безпосередньо встановлений під час перевірки факт невиконання вимог припису посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю, позивача притягнуто до адміністративної відповідальності.

Таким чином, у спірному випадку позивача не було двічі притягнуто до одного виду юридичної відповідальності, оскільки фінансова та адміністративна відповідальність є різними видами юридичної відповідальності, які передбачені різними нормативно-правовими актами.

За таких обставин колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва «Про анулювання дозволу на виконання будівельних робіт» від 08.04.2019 № 99 є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до статті 22-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» єдина державна електронна система у сфері будівництва (далі - електронна система) - єдина інформаційно-телекомунікаційна система у складі містобудівного кадастру, що забезпечує створення, перегляд, відправлення, прийняття, збирання, внесення, накопичення, обробку, використання, розгляд, зберігання, захист, облік та надання інформації у сфері будівництва, а також електронну взаємодію між фізичними та юридичними особами, державними органами, органами місцевого самоврядування, центрами надання адміністративних послуг, з метою отримання визначених цим Законом послуг у сфері будівництва.

Електронна система складається з: 1) Реєстру будівельної діяльності; 2) електронного кабінету користувача електронної системи (далі - електронний кабінет); 3) порталу електронної системи.

Невід`ємною архівною складовою частиною Реєстру будівельної діяльності є єдиний реєстр документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів. Держателем електронної системи є центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування, який вживає організаційних заходів, пов`язаних із забезпеченням функціонування електронної системи. Технічним адміністратором електронної системи (далі - технічний адміністратор) є визначене Кабінетом Міністрів України в Порядку ведення електронної системи державне унітарне підприємство, яке належить до сфери управління центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері інформатизації, електронного урядування, формування і використання національних електронних інформаційних ресурсів, розвитку інформаційного суспільства.

Технічний адміністратор здійснює заходи із створення та супроводження програмного забезпечення електронної системи, відповідає за технічне і технологічне забезпечення електронної системи, збереження та захист інформації (даних), що містяться в електронній системі, забезпечує надання та анулювання доступу до електронної системи, проводить навчання роботі з електронною системою.

Якщо інформація та документи, що підлягають внесенню до електронної системи, внесені до неї, такі інформація та документи вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою.

Відповідно до частини 1 ст. 22-2 «Про регулювання містобудівної діяльності», реєстр будівельної діяльності є компонентом електронної системи, який забезпечує створення, збирання, накопичення, обробку, захист, облік такої інформації, зокрема, містобудівних умов та обмежень.

Відповідно до частини 2 ст. 22-2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», з використанням Реєстру будівельної діяльності створюються такі електронні документи (крім документів, які містять відомості, що становлять державну таємницю) та здійснюються такі дії, зокрема, містобудівні умови та обмеження, зміни до них, відмова у їх наданні, скасування містобудівних умов та обмежень.

Оригіналом документів, визначених цією частиною, є їх примірник в електронній формі, виготовлений за допомогою Реєстру будівельної діяльності.

Створення документів та проведення дій, визначених цією частиною, з використанням Реєстру будівельної діяльності здійснюються особами, до повноважень яких віднесено прийняття рішень про видачу відповідних документів та вчинення відповідних дій.

Створення та подання електронних документів, завантаження документів, необхідних для отримання адміністративних та інших послуг у сфері будівництва, отримання відомостей (даних) про стан розгляду електронних документів та результати їх розгляду здійснюється через електронний кабінет відповідно до Порядку ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.06.2021 № 681 (далі - Порядок ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва).

Відповідно до пункту 59 Порядку ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, Реєстр будівельної діяльності електронної системи є компонентом електронної системи, який забезпечує створення, збирання, накопичення, обробку, захист, облік, зокрема, містобудівних умов та обмежень.

Пунктом 60 Порядку ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва визначено, що виключно з використанням Реєстру будівельної діяльності електронної системи створюються, а саме серед інших і дозвіл на виконання будівельних робіт, зміни до нього та повідомлення про відмову в його наданні та анулювання дозволу, внесення відомостей про припинення права на виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно з пунктом 67 Порядку ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва створення, збирання, накопичення, обробка, захист та облік електронних документів, внесення (реєстрація) відомостей (даних), змін до них, доповнень до Реєстру будівельної діяльності електронної системи здійснюється користувачами електронного кабінету відповідно до наданого доступу, визначеного цим Порядком.

Відповідно до пункту 73 Порядку ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва відомості про документи, які підлягають обов`язковій реєстрації в електронній системі і створені після запровадження електронної системи (у тому числі після реалізації експериментального проекту щодо запровадження першої черги електронної системи), можуть бути використані замовниками будівництва лише після їх внесення до електронної системи.

Пунктом 77 Порядку ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва установлено, що створення документів та проведення дій з використанням Реєстру будівельної діяльності електронної системи здійснюється особами, до повноважень яких належить прийняття рішень про видачу відповідних документів та вчинення відповідних дій.

За змістом пункту 114 Порядку ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва внесення відомостей/здійснення дій у Реєстрі будівельної діяльності електронної системи на підставі судових рішень, які передбачають зміну відомостей в Реєстрі будівельної діяльності електронної системи, та рішення про заборону (скасування заборони) вчинення дій замовниками, уповноваженими органами містобудування та архітектури, органами державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду здійснюється відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду не пізніше наступного робочого дня з дня отримання такого судового рішення.

З аналізу вищевикладеного вбачається, що внесення відомостей/здійснення дій у Реєстрі будівельної діяльності електронної системи здійснюється на підставі судових рішень та документів виконавчого провадження.

Враховуючи зазначене, за відсутності механізму поновлення записів (інформації) про анульований дозвіл, а також з метою забезпечення достовірності та актуальності відомостей реєстру, суд першої інстанції вірно вказав, що ефективним способом порушеного права позивача буде зобов`язання Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) вчинити дії щодо відображення у Реєстрі будівельної діяльності електронної системи інформації з приводу скасування наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 08.04.2019 №99 «Про анулювання дозволу на виконання будівельних робіт» на об`єкт «Будівництво спортивного автокомплексу за адресою: урочище Чорторий, Деснянський р-н, м. Київ», що є підставою для часткового задоволення позову в цій частині.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Враховуючи, що рішення суду першої інстанції не оскаржувалось позивачем в частині відмови в задоволенні позовних вимог, в цій частині судове рішення не переглядається судом апеляційної інстанції.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду є законним і обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстав для його скасування не має.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 251, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) - залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 23 лютого 2023 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені ст.ст. 328, 329 КАС України.

Повний текст постанови виготовлено 27.05.2025.

Головуючий суддя: А.Ю. Кучма

Судді: В.О. Аліменко

Н.В. Безименна