Справа № 160/9858/19
Суддя: Берназюк Я.О.
Дата ухвалення: 2025-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 травня 2025 року

м. Київ

справа № 160/9858/19

адміністративне провадження № К/990/26997/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: судді-доповідача Берназюка Я.О., судді Чиркіна С.М. та судді Шарапи В.М., розглянувши у письмовому провадженні у касаційному порядку адміністративну справу

за позовом Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг,

до Приватного акціонерного товариства «Южкокс»

про стягнення заборгованості

за касаційною скаргою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг,

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду у складі судді Горбалінського В.В. від 09 березня 2023 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду у складі колегії суддів Чередниченка В.Є., Іванова С.М., Чепурнова Д.В. від 01 червня 2023 року

УСТАНОВИВ:

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

1. 10 жовтня 2019 року Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП, позивач), звернулося до суду з позовом до Приватного акціонерного товариства «Южкокс» (далі - ПрАТ «Южкокс», відповідач), в якому просила стягнути з відповідача до Державного бюджету України штраф у розмірі 34 тис. грн.

2. На обґрунтування позовних вимог НКРЕКП зазначала, що 31 травня 2019 року прийняла постанову № 921 про накладення на ПрАТ «Южкокс» штрафу у розмірі 17 тис. грн за порушення підпункту 5 пункту 3.2 глави 3 Ліцензійний умов провадження господарської діяльності з виробництва теплової енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 22 березня 2017 року № 308, а саме невиконання в строк пункту 2 постанови НКРЕКП від 04 грудня 2018 року № 1631 «Про накладення штрафу на ПрАТ "Южкокс"». Відповідач отримав 10 червня 2019 року копію постанови НКРЕКП від 31 травня 2019 року № 921, тому мав сплатити штраф до 10 липня 2019 року. Оскільки штраф не було сплачено, Регулятор розрахував пеню станом на 27 вересня 2019 року у розмірі 20 145,00 грн, проте з урахуванням положень статті 22 Закону України від 22 вересня 2016 року № 1540-VIII «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» (далі - Закон № 1540-VIII) розмір пені обмежується розміром штрафу (17 тис. грн).

3. Відповідач не скористався правом подати відзив на позовну заяву.

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

4. Дніпропетровський окружний адміністративний суд рішенням від 09 березня 2023 року, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 01 червня 2023 року, відмовив у задоволенні позову.

5. Суди першої та апеляційної інстанцій виходили з того, що постанову НКРЕКП від 31 травня 2019 року № 921, якою до ПрАТ «Южкокс» було застосовано штраф у розмірі 17 тис. грн, скасовано рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 липня 2022 року у справі № 640/10904/19, що набрало законної сили. Оскільки постанова про накладення штрафу скасована у судовому порядку, то відсутні підстави для задоволення позову НКРЕКП про стягнення штрафу та пені.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

6. Не погодившись із рішенням суду першої інстанції та постановою суду апеляційної інстанції, НКРЕКП подав до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09 березня 2023 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 01 червня 2023 року, й ухвалити нове рішення про задоволення позову.

ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

7. НКРЕКП у касаційній скарзі зазначає, що суди попередніх інстанцій неправильно застосували абзац 2 частини третьої статті 5 Закону № 1540-VIII, а також про необхідність формулювання Верховним Судом висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах.

Станом на момент подання касаційної скарги постанова НКРЕКП від 31 травня 2019 року № 921 про накладення штрафу на ПрАТ «Южкокс» є чинною, що є підставою для стягнення штрафу та пені, а НКРЕКП позбавлена можливості спростувати обставину, встановлену судами попередніх інстанцій, а саме, що штраф та пеня не підлягають стягненню через скасування Постанови № 921.

ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ

8. НКРЕКП 01 серпня 2023 року подала касаційну скаргу.

9. Верховний Суд ухвалою від 14 серпня 2023 року відкрив касаційне провадження у справі.

10. ПрАТ «Южкокс» 15 серпня 2023 року отримало копію ухвали про відкриття касаційного провадження, проте не скористалося правом подати відзив на касаційну скаргу.

11. Верховний Суд ухвалою від 26 травня 2025 року призначив справу до розгляду у письмовому провадженні за наявними матеріалами без повідомлення та виклику учасників справи з 27 травня 2025 року.

СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

12. Суди попередніх інстанцій на підставі наявних у матеріалах справи доказів встановили, що 31 травня 2019 року НКРЕКП прийняла постанову № 921 «Про накладення штрафу на ПрАТ "Южкокс"» за порушення Ліцензійних умов з виробництва теплової енергії та внесення змін до постанови НКРЕКП від 04.12.2018 № 1631», якою накладено штраф на ПрАТ «Южкокс» у розмірі 17 тис. грн.

13. 10 червня 2019 року ПрАТ «Южкокс» отримало копію постанови НКРЕКП від 31 травня 2019 року № 921, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

14. Станом на 27 вересня 2019 року ПрАТ «Южкокс» не сплатило штраф, у зв`язку з чим НКРЕКП нарахувала пеню у розмірі 17 тис. грн.

15. 29 липня 2022 року Окружний адміністративний суд міста Києва ухвалив рішення у справі № 640/10904/19, яким задовольнив позов ПрАТ «Южкокс» і визнав протиправною та скасував постанову НКРЕКП від 31 травня 2019 року № 921.

16. 30 січня 2023 року Шостий апеляційний адміністративний суд постановою залишив рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 липня 2022 року без змін.

17. Верховний Суд постановою від 27 червня 2023 року скасував рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 липня 2022 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 30 січня 2023 року, а справу № 640/10904/19 - направив на новий розгляд до Київського окружного адміністративного суду.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

18. Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам касаційної скарги, а також виходячи з меж касаційного перегляду справи, визначених статтею 341 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), Верховний Суд виходить із такого.

19. Згідно з частиною четвертою статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

20. Відповідно до частин першої, другої і третьої статті 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

21. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

22. Крім того, стаття 2 та частина четверта статті 242 КАС України встановлюють, що судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

23. Зазначеним вимогам процесуального закону рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09 березня 2023 року та постанова Третього апеляційного адміністративного суду від 01 червня 2023 року відповідають, а викладені у касаційній скарзі доводи є необґрунтованими з огляду на таке.

24. НКРЕКП, як постійно діючий колегіальний центральний орган виконавчої влади, здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль у сферах енергетики та комунальних послуг (стаття 1 Закону № 1540-VIII). Регулятор має право застосовувати санкції, зокрема накладення штрафу, за порушення законодавства та ліцензійних умов (частина друга статті 22 Закону № 1540-VIII).

25. Відповідно до абзацу 1 частини п`ятої статті 22 Закону № 1540-VIII суб`єкти господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, на яких накладено штраф, зобов`язані сплатити його у 30-денний строк з дня одержання копії рішення про накладення штрафу.

26. Таке рішення Регулятора (постанова про накладення штрафу) може бути оскаржене в судовому порядку відповідно до частини третьої статті 5 цього ж Закону, проте таке оскарження не зупиняє дії рішення (постанови), якщо інше не встановлено законом або окремим судовим рішенням про зупинення виконання .

27. У разі несплати за кожний день прострочення стягується пеня у розмірі 1,5 відсотка суми штрафу, що не може перевищувати розміру самого штрафу (абзац 3 частини п`ятої статті 22 Закону № 1540-VIII).

28. Невиконання постанови Регулятора є самостійною та достатньою підставою для стягнення штрафу та нарахованої пені у примусовому порядку на підставі позову Регулятора (абзац 6 частини п`ятої статті 22 Закону № 1540-VIII).

29. У випадку звернення НКРЕКП до суду з позовом до суб`єкта господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, про стягнення штрафу, адміністративний суд перевіряє наявність правової підстави для накладення штрафу на суб`єкта господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері. У разі підтвердження правової підстави, суд перевіряє, чи було дотримано процедуру накладення штрафу та відповідність розміру штрафу, що був накладений, положенням частини другої статті 22 Закону № 1540-VIII, та чи дійсно суб`єкт господарювання не сплатив штраф у строк, передбачений абзацом 1 частини п`ятої статті 22 Закону № 1540-VIII, та правильність нарахування пені відповідно до абзацу 3 частини п`ятої статті 22 Закону № 1540-VIII.

30. Суди, перевіряючи законність та обґрунтованість рішення (постанови) Регулятора, також мають оцінити, чи є стягнення штрафу та пені пропорційним допущеному порушенню.

31. ПрАТ «Южкокс» скористалося правом, передбаченим частиною третьою статті 5 Закону № 1540-VIII, оскаржило у справі № 640/10904/19 постанову НКРЕКП від 31 травня 2019 року № 921 «Про накладення штрафу на ПрАТ "Южкокс"» за порушення Ліцензійних умов з виробництва теплової енергії та внесення змін до постанови НКРЕКП від 04.12.2018 № 1631».

32. 29 липня 2022 року Окружний адміністративний суд міста Києва ухвалив рішення у справі № 640/10904/19 про скасування зазначеної постанови Регулятора. Шостий апеляційний адміністративний суд постановою від 30 січня 2023 року залишив рішення суду першої інстанції без змін.

33. Тобто, до ухвалення судом першої інстанції рішення у цій справі постанова НКРЕКП від 31 травня 2019 року № 921 була скасована рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 липня 2022 року у справі № 640/10904/19.

34. Тож суди попередніх інстанцій при вирішенні спору НКРЕКП щодо стягнення з ПрАТ «Южкокс» штрафу не могли ігнорувати факт скасування постанови, яка була правовою підставою для такого стягнення.

35. Верховний Суд підкреслює, що скасування постанови про накладення штрафу усуває правові підстави для його примусового стягнення.

36. Зазначене слідує з конституційного принципу законності, закріпленого у статті 19 Конституції України, згідно з яким органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Якщо акт, що є підставою для примусового стягнення, скасований судом, то відсутня правова підстава для подальших дій з примусового стягнення, оскільки відповідне зобов`язання втрачає свою юридичну силу.

37. Та обставина, що Верховний Суд постановою від 27 червня 2023 року скасував рішення суду першої інстанції та постанову суду апеляційної інстанції у справі № 640/10904/19 та направив справу на новий розгляд, відбулася після ухвалення рішень Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09 березня 2023 року та постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 01 червня 2023 року у цій справі.

38. Таким чином, на момент ухвалення оскаржуваних рішень, суди правомірно керувалися тим, що постанова НКРЕКП була скасована.

39. Стягнення штрафу та нарахованої пені у примусовому порядку за абзацом 6 частини п`ятої статті 22 Закону № 1540-VIII здійснюється на підставі позову Регулятора у випадку невиконання його постанови. Проте, якщо постанова, яка є підставою для стягнення штрафу, скасована у судовому порядку, то правова підстава для її примусового виконання та стягнення штрафу і пені відсутня.

40. Таким чином, суди першої та апеляційної інстанцій дійшли правильного висновку про відмову у задоволенні позову НКРЕКП, оскільки на момент прийняття їх рішень не було підстав для стягнення штрафу та пені через скасування постанови НКРЕКП від 31 травня 2019 року № 921 про накладення штрафу.

41. Доводи касаційної скарги НКРЕКП щодо неправильного застосування абзацу 2 частини третьої статті 5 Закону № 1540-VIII є безпідставними, оскільки суди не мали можливості застосовувати положення Закону про необхідність виконання рішення НКРЕКП в процесі його судового оскарження, адже після скасування судами постанови НКРЕКП від 31 травня 2019 року № 921 як акту індивідуальної дії, припинила діяти правова підстава для застосування до суб`єкта господарювання заходів впливу, незалежно від результатів перегляду судових рішень у суді касаційної інстанції.

42. Правова визначеність є ключовим аспектом законності судового розгляду; судові рішення мають ґрунтуватися на обставинах, що існують і є достовірно встановленими на момент розгляду справ.

43. Чинність індивідуального акту суб`єкта владних повноважень є умовою для виникнення та існування пов`язаних з ним юридичних наслідків, зокрема обов`язку сплати штрафу. Скасування такого акта, навіть якщо воно є тимчасовим або підлягає подальшому перегляду, усуває правову підставу для його примусового виконання.

44. Верховний Суд звертає увагу на те, що скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, може бути підставою для перегляду останнього за нововиявленими обставинами відповідно до пункту 3 частини другої статті 361 КАС України.

45. У направлених до суду касаційної інстанції матеріалах справи було долучено заяву НКРЕКП про перегляд рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09 березня 2023 року та постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 01 червня 2023 року за нововиявленими обставинами з підстави, передбаченої пунктом 3 частини другої статті 361 КАС України.

46. Дніпропетровський окружний адміністративний суд ухвалою від 15 серпня 2023 року відкрив провадження за нововиявленими обставинами та зупинив провадження до набрання законної сили рішенням Київського окружного адміністративного суду у справі № 640/10904/19.

47. За інформацією з Єдиного державного реєстру судових рішень на сьогодні остаточне судове рішення у справі № 640/10904/19 не ухвалено.

48. Касаційний перегляд обмежується перевіркою правильності застосування судами першої та/або апеляційної інстанцій норм матеріального і процесуального права на момент ухвалення оскаржуваних рішень (стаття 341 КАС України). Завдання суду касаційної інстанції полягає у виправленні помилок, допущених судами попередніх інстанцій, а не у переоцінці обставин, які змінилися після ухвалення цих рішень.

49. Відтак, будь-які зміни у правовому статусі постанови НКРЕКП, що відбулися після 01 червня 2023 року (дата ухвалення постанови апеляційної інстанції), не можуть бути підставою для скасування Верховним Судом судових рішень у цій справі.

50. Подальше скасування Верховним Судом рішення у справі № 640/10904/19 та направлення справи на новий розгляд може бути предметом розгляду в порядку перегляду судових рішень за нововиявленими обставинами. Такий підхід забезпечує стабільність судових рішень та послідовність судового процесу, дозволяючи переглядати судові рішення, що набрали законної сили, лише за наявності чітко визначених правових підстав.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

51. Відповідно до частини першої статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

52. Верховний Суд не встановив неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень у цій справі; обставини у справі з`ясовані повно та всебічно.

53. Зважаючи на зазначене, касаційну скаргу НКРЕКП слід залишити без задоволення, а рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09 березня 2023 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 01 червня 2023 року - без змін.

54. У такому разі судові витрати відповідно до частини шостої статті 139 КАС України новому розподілу не підлягають.

Керуючись статтями 341, 345, 349, 350, 355, 356, 359 КАС України, Верховний Cуд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09 березня 2023 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 01 червня 2023 року у справі № 160/9858/19 залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з дати її ухвалення та не може бути оскаржена.

Суддя-доповідач: Я.О. Берназюк

Судді: С.М. Чиркін

В.М. Шарапа