Справа № 400/5155/25
Суддя: Мороз А. О.
Дата ухвалення: 2025-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі

27 травня 2025 р. справа № 400/5155/25
м. Миколаїв

Суддя Миколаївського окружного адміністративного суду Мороз А. О., ознайомившись з

позовомфермерського господарства "Промінь", вул. Херсонська, 6, м. Новий Буг, Баштанський р-н, Миколаївська обл., 55601,

до відповідачаГоловного управління Держгеокадастру у Миколаївській області, просп. Миру, 34, м. Миколаїв, 54004,

третя особаСофіївська сільська рада, вул. Софіївська, 24/1, с. Софіївка, Баштанський р-н, Миколаївська обл., 55632,

проскасування державної реєстрації земельних ділянок

В С Т А Н О В И В:

Фермерське господарство "Промінь" (далі - позивач) звернулось з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області (далі - відповідач), третя особа: Софіївська сільська рада, в якому просить суд скасувати у Державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельних дiлянок з кадастровими номерами :03:000:0861, :03:000:0888.

Стаття 171 ч. 1 п. 4 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) покладає на суд обов`язок після одержання позовної заяви з`ясувати чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Дослідивши позов з додатками, суд приходить до висновку про те, що позовна заява не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства. При цьому, суд виходить з наступного.

Стаття 4 п. 1-2 КАС України визначає, що адміністративна справа - це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір. В свою чергу публічно-правовий спір - це спір, у якому:

- хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або

- хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або

- хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Отже, адміністративні суди розглядають спори у публічно-правовій сфері та захищають права особи саме в таких правовідносинах. Якщо суттю вимог позивача є захист цивільних прав, то це виключає можливість розгляду спору за правилами адміністративного судочинства.

Приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового особистого інтересу їх учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення майнового приватного права чи інтересу.

Згідно із ч. 1 ст. 116 Земельного кодексу України, громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом, або за результатами аукціону.

Статтею 125 Земельного кодексу України визначено, що право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав.

Відповідно до ч. 2 ст. 152 Земельного кодексу України, власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про Державний земельний кадастр", державна реєстрація земельної ділянки - це внесення до Державного земельного кадастру відомостей про формування земельної ділянки та присвоєння їй кадастрового номера.

Відповідно до ч. 10 ст. 24 Закону України "Про державний земельний кадастр", державна реєстрація земельної ділянки скасовується Державним кадастровим реєстратором, який здійснює таку реєстрацію, у разі, зокрема: поділу чи об`єднання земельних ділянок; ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки.

Ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки допускається виключно з одночасним припиненням таким рішенням усіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо земельної ділянки (за наявності таких прав, обтяжень). Ухвалення судом рішення про визнання нечинним рішення органу виконавчої влади, органу місцевого самоврядування про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою, за якою була сформована земельна ділянка, щодо якої виникли речові права, а також про скасування державної реєстрації такої земельної ділянки, що допускається за умови визнання нечинним рішення про затвердження такої документації (за його наявності) та припинення таких прав (за їх наявності).

Суд зазначає, що в даній адміністративній справі позивачем заявляються вимоги про скасування державної реєстрації земельних ділянок з кадастровими номерами :03:000:0861, :03:000:0888, тобто виникають підстави для припинення права власності (користування) на земельні ділянки. З огляду на зазначене, спірні правовідносини втрачають публічний характер та набувають приватно-правового характеру.

Верховний Суд у постанові від 23.05.2018 року, закриваючи провадження в адміністративній справі № 822/1673/16, зазначив, що звернувшись з позовом, позивач має на меті захистити своє право користування майном шляхом скасування реєстрації речового права, належного іншій особі. Позов до суду фактично спрямований на позбавлення цієї юридичної особи речових прав на земельні ділянки. Відтак, саме вказана особа повинна бути відповідачем. Отже, в даному спорі, де права, які позивач вважає порушеними, порушені не державною реєстрацією, а діями третьої особи, без правової оцінки відносин між позивачем та третьою особою спір не може бути вирішено, а майнове право не може бути захищене ефективно. Звернення до суду не може використовуватися як засіб позбавити іншу особу належних їй прав, навіть не безспірних, без пред`явлення позову саме до такої особи. Судовий захист прав одних осіб не може призводити до порушення прав інших. Верховний Суд у цій справі дійшов висновку що справа підлягає розгляду в порядку господарського судочинства.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що спірні правовідносини стосуються питання щодо реєстрації земельних ділянок та права власності на них. Тому, вирішення спору про скасування державної реєстрації окремо від вирішення питання про належність земельних ділянок, неможливе.

У зв`язку з цим, такий спір не є публічно-правовим і не підлягає вирішенню в порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Господарського процесуального кодексу України, юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Відповідно до ч. 1 ст. 20 Господарського процесуального кодексу України, господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках.

Отже, правовідносини, що склалися в даному випадку між сторонами, враховуючи характер спору, суб`єктний склад правовідносин, предмет й підстави заявлених вимог, не мають ознак публічно-правового спору, та не можуть бути предметом розгляду в адміністративному процесі, оскільки порядок вирішення цього спору визначений положеннями Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КАС України, суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Як визначено ч. 6 ст. 170 КАС України, у разі відмови у відкритті провадження в адміністративній справі з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої цієї статті, суд повинен роз`яснити заявнику, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд такої справи.

Суд роз`яснює позивачу, що заявлені в цьому позові вимоги належить розглядати за правилами господарського судочинства, тому даний позов слід подавати до Господарського суду Миколаївської області.

Відповідно до ст. 170 ч. 5 КАС України, повторне звернення тієї самої особи до адміністративного суду з адміністративним позовом з тих самих предмета і підстав та до того самого відповідача, як той, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.

Відповідно до ст. 7 ч. 1 п. 3 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі відмови у відкритті провадження у справі в суді першої інстанції, апеляційного та касаційного провадження у справі.

Суд роз`яснює позивачу його право подати клопотання про повернення судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. Відмовити у відкритті провадження у справі № 400/5155/25.

2. Роз`яснити фермерському господарству "Промінь" право на звернення до Господарського суду Миколаївської області з позовом в порядку господарського судочинства.

3. Роз`яснити фермерському господарству "Промінь" право на подання до Миколаївського окружного адміністративного суду клопотання про повернення судового збору.

4. Копію ухвали про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі надіслати позивачу невідкладно разом з позовною заявою та всіма доданими до неї матеріалами.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею в порядку ст. 256 КАС України.

6. Апеляційна скарга на цю ухвалу може бути подана до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання в порядку, визначеному ст.ст. 295-297 КАС України.

Суддя А. О. Мороз