Справа № 201/3696/25
Суддя: Ярощук О. В.
Дата ухвалення: 2025-05-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШЕВЧЕНКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ДНІПРА
м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 57
телефон приймальні судді -099 520 65 95
Справа № 201/3696/25
Провадження № 2-а/932/109/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 травня року м. Дніпро

Суддя Шевченківського районного суду міста Дніпра Ярощук О.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Поліцейського відділу поліції №2 (Горішні Плавні) Кременчуцького районного управління поліції ГУНП в Полтавській області про скасування постанови серії ЕНА №3886672 від 18.01.2025 року про притягнення до адміністративної відповідальності, подана в порядку ст.286 КАС України -

установив:

З Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська надійшла цивілна справа № 201/3696/25 за позовом ОСОБА_1 до Поліцейського відділу поліції №2 (Горішні Плавні) Кременчуцького районного управління поліції ГУНП в Полтавській області про скасування постанови серії ЕНА №3886672 від 18.01.2025 року про притягнення до адміністративної відповідальності, подана в порядку ст.286 КАС України, в якому просить:

- поновити позивачу процесуальний строк на подання адміністративного позову на постанову про адміністративне правопорушення серії ЕНА №3886672 від 18.01.2025 за ч. 1 ст. 121-3 КУпАП від 18.01.2025 відносно ОСОБА_1 та відкрити провадження в адміністративній справі:

- скасувати постанову серії ЕНА №3886672 за ч. 1 ст. 121-3 КУпАП від 18.01.2025 про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу у сумі 1190 грн.

Відповідно до вимог ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви, у тому числі з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови) (ч. 2 ст. 286 КАС України).

Отже, зі змісту ч. 2 ст. 286 КАС України, позовну заяву про оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано саме протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).

Частиною шостою ст. 161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до заяви клопотання про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення (ч. 1 ст. 121 КАС України).

Частинами 1 та 2 ст. 44 КАС України передбачено, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, щодо дотримання строків звернення до суду.

З аналізу викладеного вище законодавства убачається, що строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Процесуальні строки дисциплінують суб`єктів адміністративного судочинства, роблять процес динамічним і прогнозованим. Без наявності строків на ту чи іншу процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав сторін - учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення таких причин - вони повинні бути поважними, реальними або, як згадано вище, непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інші подібні за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки.

Іншого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 20.11.2019 у справі № 9901/405/19.

Крім того, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 02.12.2021 у справі № 640/20314/20 досліджуючи питання щодо поважності причин пропуску процесуального строку зазначив, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, при цьому такі обставини повинні бути підтверджені належним чином

У позовній заяві позивач просить скасувати постанову серія ЕНА № 3886672 від 18.01.2025 року про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.121-3 КУпАП та накладення на неї адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 1190 гривень.

Тобто, позивач оскаржує постанову про накладення адміністративного стягнення від 18.01.2025, натомість до суду звернулася лише 27.03.2025, тобто через 2 місяці.

Основним аргументом пропущення строку несвоєчасного звернення до суду є те, що ОСОБА_1 не має юридичної освіти і тому не знала, що у разі якщо водій не вважає себе винним, не повинен відмовлятися від отримання постанови, а робить в ній позначку: «З порушенням ПДР не згоден», чим зазначає свою незгоду з інспектором. Постанову того вечора не отримала, маються свідки, на це вплинула агресивна поведінка співробітників поліції. Наступного дня ОСОБА_1 прийшла до відділу поліції №2 у м. Горішні Плавні з метою отримання постанови, але дізналася, що постанову відправили поштою за місцем її проживання у м. Дніпро.

Не заслуговує на увагу обставина, яку позивач вважає поважною - не отримання нею постанови під час зупинки. Також обставина, яку вказує позивач як поважна для можливості поновлення процесуального строку - отримання засобами поштового зв`язку листа-відповіді (без підтвердження фіксованої дати отримання) про результати розгляду заяви на оскарження постанови. Слід зауважити, зазначена обставина теж критично оцінюється судом, в зв`язку з тим, що позивач навпаки визнає та підтверджує факт її обізнаності про існування постанови, що підтверджується перепискою з керівником відділу поліції з приводу скасування постанови про адміністративне правопорушення.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, особа зобов`язана демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду справи у які вона брала участь. При цьому не реалізація цього права зумовлена власною пасивною поведінкою позивача.

Пропуск строку на на звернення до суду через пасивну поведінку заявника щодо реалізації процесуальних прав і небажання їх реалізувати в повній мірі в цьому випадку не є поважною причиною пропуску строку.

Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом встановленого законом строку. У той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Таким чином, обґрунтовані позивачем причини пропуску строку на оскарження постанови не є поважними. Враховуючи вищенаведене позовну заяву слід повернути позивачу.

На підставі викладеного, керуючись ст. 122, 123 КАС України, суддя-

постановив:

У задоволені клопотання позивача ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду щодо оскарження постанови серії ЕНА № 3886672 від 18.01.2025 року про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Поліцейського відділу поліції №2 (Горішні Плавні) Кременчуцького районного управління поліції ГУНП в Полтавській області про скасування постанови серія ЕНА №3886672 від 18.01.2025 року про притягнення до адміністративної відповідальності, подана в порядку ст.286 КАС України - повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Дніпровського апеляційного суду м. Дніпропетровська.

Суддя Оксана ЯРОЩУК