Справа № 320/6244/24
Суддя: Ганечко Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2025-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/6244/24 Суддя (судді) першої інстанції: Кушнова А.О., Дудін С.О., Щавінський В.Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ганечко О.М.,

суддів Кузьменка В.В.,

Василенка Я.М.,

за участі секретаря судового засідання Фищук Н.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги Кабінету Міністрів України, ОСОБА_1 , Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей, Комісії з питань вищого корпусу державної служби на рішення Київського окружного адміністративного суду від 19 вересня 2024 р. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Комісії з питань вищого корпусу державної служби, про визнання протиправними та скасування розпоряджень, наказу, стягнення середнього заробітку,

У С Т А Н О В И В :

До Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з позовом до Кабінету Міністрів України, Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей, в якому з урахуванням уточненої позовної заяви від 29.02.2024 (т.2, а.с.3-42) просила суд:

- визнати протиправним і скасувати розпорядження Кабінету Міністрів України від 16.01.2024 №30-р «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності».

- визнати протиправним і скасувати розпорядження Кабінету Міністрів України від 22.09.2023 № 830-р «Про відсторонення ОСОБА_1 від виконання посадових обов`язків члена Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей».

- визнати протиправним і скасувати наказ Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей від 26.09.2023 № 230-К «Про оголошення розпорядження Кабінету Міністрів України від 22.09.2023 № 830-р»;

- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) середній заробіток за час відсторонення з 25.09.2023 по 16.01.2024 в розмірі 480465 грн 88 коп;

- допустити негайне виконання судового рішення в частині стягнення розміру середнього заробітку за час відсторонення в межах суми стягнення за один місяць в розмірі 128 905 грн 48 коп.

Мотивуючи позовні вимоги, позивач стверджувала про невідповідність доповідної записки Голови КРАІЛ Рудого І.Т. від 20.09.2023, що стала підставою для відкриття дисциплінарного провадження, вимогам щодо управлінської інформації та організаційної роботи з документами в державному органі. Також, ОСОБА_1 стверджувала про наявність упередженості в діях КРАІЛ по відношенню до неї, порушення строку здійснення дисциплінарного провадження та наполягала на тому, що на члена КРАІЛ не поширюються положення Закону України «Про державну службу».

При цьому, ОСОБА_1 зазначила про відсутність в її діях та рішеннях, як члена КРАІЛ ознак порушення Закону України «Про державне регулювання діяльності щодо організації на проведення азартних ігор», Положення про Комісію з регулювання азартних ігор та лотерей, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.09.2020 № 891 та інших актів законодавства, про які йшлося в доповідній записці Рудого І.Т. від 20.09.2023, що стало підставою для відкриття дисциплінарного провадження та відмічає про відсутність в її діях ознак дисциплінарного проступку. Крім цього, третя особа вийшла за межі предмету дисциплінарного провадження, адже дослідила питання, які не були підставою для відкриття дисциплінарного провадження.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 22.02.2024 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів Комісію з питань вищого корпусу державної служби.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 19 вересня 2024 р. адміністративний позов задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано розпорядження Кабінету Міністрів України від 16.01.2024 № 30-р «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності».

Визнано протиправним та скасовано розпорядження Кабінету Міністрів України від 22.09.2023 № 830-р «Про відсторонення ОСОБА_1 від виконання посадових обов`язків члена Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей».

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час відсторонення від виконання посадових обов`язків з 25.09.2023 по 16.01.2024 в розмірі 451169,00 грн (чотириста п`ятдесят одна тисяча сто шістдесят дев`ять гривень 00 коп).

Допущено негайне виконання судового рішення в частині стягнення розміру середнього заробітку за час відсторонення ОСОБА_1 від виконання посадових обов`язків в межах суми стягнення за один місяць.

В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань з Кабінету Міністрів України на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 6934,09 грн (шість тисяч дев`ятсот тридцять чотири грн 09 коп).

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 30.10.2024 виправлено описку в п. 4 резолютивної частини вступної та резолютивної частини та повного тексту рішення Київського окружного адміністративного суду від 19.09.2024 в адміністративній справі № 320/6244/24, шляхом правильного зазначення суми середнього заробітку, яка підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей на користь ОСОБА_1 - "451169,18 грн (чотириста п`ятдесят одна тисяча сто шістдесят дев`ять гривень 18 коп)".

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, Кабінет Міністрів України, Комісія з регулювання азартних ігор та лотерей, Комісія з питань вищого корпусу державної служби подали апеляційні скарги, в яких просять скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою у задоволенні позовних вимог відмовити, посилаючись на неповне з`ясування всіх обставин справи, невідповідність висновків суду дійсним обставинам справи та порушення судом першої інстанції норм матеріального/процесуального права, що призвело до неправильного вирішення спору.

Також, не погоджуючись з рішенням суду в частині розрахунку середнього заробітку за час відсторонення від посади, а саме виключення з розрахунку дів відпустки, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Київського окружного адміністративного суду від 19.09.2024 у справі № 320/6244/24 в частині стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час відсторонення від виконання посадових обов`язків з 25.09.2023 по 16.01.2024 в розмірі 451169 грн 18 коп та прийняти в цій частині нову постанову, якою стягнути з Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей на користь ОСОБА_1 середню заробітну плату за час відсторонення від виконання посадових обов`язків члена Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей з 25.09.2023 по 16.01.2024 в розмірі 480465 (чотириста вісімдесят тисяч чотириста шістдесят п`ять) грн 88 коп. В іншій частині рішення Київського окружного адміністративного суду від 19.09.2024 у справі № 320/6244/24 залишити без змін.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.02.2025 відкрито апеляційне провадження та призначено скарги учасників справи до розгляду у відкритому судовому засіданні на 09.04.2025.

28.02.2025, під № 4496 до суду від Комісії з питань вищого корпусу державної служби надійшов відзив на апеляційну скаргу.

03.03.2025, під № 4681 від сторони позивача надійшов до суду відзив на апеляційну скаргу, а 06.03.2025, під № 5032 - заперечення.

09.04.2025 та 01.05.2025 у судовому засідання оголошено по справі перерву.

14.05.2025 у судовому засіданні представники Кабінету Міністрів України, Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей, Комісії з питань вищого корпусу державної служби вимоги власних апеляційних скарг та інших апеляційних скарг даних сторін підтримали, просили їх задовольнити, проти задоволення апеляційної скарги позивача заперечували.

Позивач у судовому засіданні вимоги власної апеляційної скарги підтримала у повному обсязі, просила їх задовольнити, проти задоволення апеляційних скарг відповідачів та третьої особи заперечувала.

14.05.2025 судом оголошено вступну і резолютивні частини постанови.

Виконуючи вимоги процесуального законодавства, колегія суддів ухвалила продовжити строк розгляду апеляційної скарги, згідно норм ст. 309 КАС України.

Заслухавши суддю доповідача, вислухавши пояснення представників учасників справи, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги позивача, відповідачів та третьої особи не підлягають задоволенню, з огляду на таке.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, розпорядженням Кабінету Міністрів України від 11.11.2020 № 1401-р «Про призначення ОСОБА_1 членом Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей» призначено ОСОБА_1 членом Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей з 12 листопада 2020 року, шляхом укладення контракту про проходження державної служби на період дії карантину, установленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої короновірусом SARS-CoV-2 (т. 1, а.с. 53).

Відповідно до Розпорядження Кабінету Міністрів України від 02.12.2021 № 1553-р «Про призначення ОСОБА_1 членом Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей», позивача призначено членом Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей з дати початку фактичного виконання нею посадових обов`язків строком на чотири роки з оплатою праці відповідно до законодавства (т. 1, а.с. 54).

28.08.2023 наказом Голови Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей Івана Рудого № 6-ВД від 28.08.2023 «Про відрядження ОСОБА_1 », ОСОБА_1 , члена Голови Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей відряджено до м. Цюріха та м. Берна (Швейцарська Конференція) з 04 по 11 вересня 2023 року для участі у конференції «Internation's» та до м. Вільнюса (Литовська Республіка) з 12 по 17 вересня 2023 року для участі у заходах з обміну досвідом у сфері азартних ігор та лотерей, що організовані Службою контролю за азартними іграми Міністерства фінансів Литовської Республіки (т. 1, а.с. 2, а.с. 57-58).

Наказом Голови Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей Івана Рудого № 84-ОД від 06.09.2023 «Про проведення засідання Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей», наказано провести засідання Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей 11.09.2023 (т. 2, а.с. 59).

Наказом Голови Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей Івана Рудого № 85-ОД від 13.09.2023 «Про проведення засідання Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей» наказано провести засідання Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей 18.09.2023 (т. 2, а.с. 61) та затверджено Порядок денний засідання Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей (т. 2, а.с. 62-64).

18.09.2023 членом КРАІЛ ОСОБА_1 подано пояснення, адресоване Голові та членам КРАІЛ, щодо неповідомлення її у спосіб, визначений нормами чинного законодавства, про засідання КРАІЛ на 11.09.2023 та про неможливість приймати в ньому участь (т. 2, а.с. 65-67).

20.09.2023 Головою Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей Іваном Рудим подана на особистому прийомі Міністру Кабінету Міністрів України Немчінову О.М. доповідна записка стосовно перевищення службових повноважень членом КРАІЛ ОСОБА_1. (т. 2, а.с. 68-71).

22.09.2023 розпорядженням Кабінету Міністрів України № 829-р «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно члена Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей ОСОБА_1 », було порушено дисциплінарне провадження стосовно члена Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей ОСОБА_1 та доручено Комісії з питань вищого корпусу державної служби здійснити відповідне дисциплінарне провадження до 20 листопада 2023 року та про результати поінформувати Кабінет Міністрів України (далі - Розпорядження № 829-р) (т. 2, а.с. 72).

У той же час, розпорядженням Кабінету Міністрів України від 20.10.2023 № 960-р «Про внесення змін до розпорядження Кабінету Міністрів України від 22.09.2023 № 829» внесено зміну до розпорядження Кабінету Міністрів України від 22.09.2023 № 829 «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно члена Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей ОСОБА_1 » - із зміною, внесеною розпорядженням Кабінету Міністрів України від 06.10.2023 № 890, змінивши в абзаці другому слова і цифри «до 5 листопада 2023 р.» словами і цифрами «до 20 листопада 2023 р.» (т. 4, а.с. 123).

22.09.2023 розпорядженням Кабінету Міністрів України № 830-р «Про відсторонення ОСОБА_1 від виконання посадових обов`язків члена Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей», відсторонено ОСОБА_1 від виконання посадових обов`язків члена Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей на час здійснення дисциплінарного провадження. (т. 2, а.с. 53).

26.09.2023 наказом Голови Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей Іваном Рудим № 230-К «Про оголошення розпорядження Кабінету Міністрів України від 22 вересня 2023 року № 830-р» оголошено розпорядження Кабінету Міністрів України (т. 2, а.с. 54). Відповідно до пункту 2 наказу, наказано вважати ОСОБА_1 такою, що відсторонена від виконання посадових обов`язків члена Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей з 25 вересня 2023 року на час здійснення дисциплінарного провадження. Згідно із пунктом 3 оскаржуваного Наказу № 230-К, наказано управлінню фінансів, бухгалтерського обліку та звітності здійснити нарахування середньої заробітної плати ОСОБА_1 відповідно до вимог частини 4 статті 72 Закону України «Про державну службу».

04.10.2023 ОСОБА_1 надіслано пояснення до Комісії з питань вищого корпусу державної служби (т. 2, а.с. 73-75).

06.10.2023 Головою Комісії з питань вищого корпусу державної служби Олегом Войтовичем надіслано лист № 2476/5 Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей про надання нею документів і матеріалів та/або належним чином завірених копій документів і матеріалів згідно переліку для формування дисциплінарної справи та її розгляду Комісією (т. 2, а.с. 76-78).

16.10.2023 ОСОБА_1 надіслано пояснення до Комісії з питань вищого корпусу державної служби щодо доповідної записки голови КРАІЛ Рудого І.Т. від 20.09.2023, яка міститься у матеріалах справи, порушеної відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України № 829-р від 22.09.2023 (т. 2, а.с. 79-84).

19.10.2023 Головуючим членом Комісії з питань вищого корпусу державної служби Олександром Корнієнко надіслано лист №2613/5 Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей з повторною вимогою надати документи, необхідні для вирішення дисциплінарної справи стосовно члена КРАІЛ ОСОБА_1 (т. 2, а.с. 85-87).

Листом від 23.10.2023 № 15-5/2325, Головою Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей Іваном Рудим надіслано пояснення до Комісії з питань вищого корпусу державної служби щодо обставин, які стали підставою порушення дисциплінарного провадження стосовно члена КРАІЛ ОСОБА_1 , характеристика на державного службовця ОСОБА_1 та пояснення посадових осіб КРАІЛ (т. 2, а.с. 88-114).

07.11.2023 ОСОБА_1 надіслано пояснення до Комісії з питань вищого корпусу державної служби в порядку, встановленому пунктом 31 Порядку дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1039 від 04.12.2019 (т. 2, а.с. 115-117).

20.12.2023 ОСОБА_1 надіслано лист до Прем`єр-міністра України про необхідність закриття дисциплінарного провадження (т. 2, а.с. 118-119).

Надалі, листом від 04.01.2024 № 2-90/18-24, Комісія з питань вищого корпусу державної служби надіслала Кабінету Міністрів України копію пропозиції Комісія з питань вищого корпусу державної служби за результатом розгляду дисциплінарної справи стосовно члена Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей ОСОБА_1 від 12.12.2023 та матеріали дисциплінарної справи (т. 2, а.с. 120-143).

11.01.2024 ОСОБА_1 надіслано пояснення члена Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України (т. 2, а. 144-155).

12.01.2024 ОСОБА_1 надіслано додаткові пояснення члена Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України (т. 2, а.с. 156-160).

16.01.2024 прийнято розпорядження Кабінету Міністрів України № 30-р «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», яким у зв`язку із допущенням дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу» (невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень) оголошено догану члену Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей ОСОБА_1 (далі - оскаржуване та/або спірне рішення №3 та/або оскаржуване/спірне Розпорядження № 30-р (т. 2, а.с. 51).

Позивач не погоджується зі спірними рішеннями, вважає їх протиправними та такими, що підлягають скасуванню, що і зумовило на звернення до суду із даним позовом.

Суд першої інстанції, частково задовольняючи позовні вимоги, виходив з того, що:

- третьою особою дисциплінарне провадження щодо позивача здійснено поза межами строків, встановлених чинним законодавством. Однак, порушення строку здійснення дисциплінарного провадження, не має наслідків дефектності рішення суб`єкта владних повноважень, прийнятого за його результатами, а дані обставини можуть свідчити про порушення тривалості відсторонення державного службовця від виконання посадових обов`язків, який не може перевищувати часу дисциплінарного провадження, який, у свою чергу, встановлюється суб`єктом призначення. Отже, має місце протиправне відсторонення позивача від виконання нею посадових обов`язків понад встановлені строки здійснення третьою особою дисциплінарного провадження, з урахуванням відсутності розпорядження (рішення) суб`єкта призначення (Кабінету Міністрів України) щодо його продовження;

- Кабінет Міністрів України не навів пояснень в частині необхідності відсторонення позивача від виконання нею посадових обов`язків. Також, зміст доповідної записки не свідчить про те, що станом на час порушення дисциплінарного провадження були наявні підстави, передбачені частиною другою статті 72 Закону № 889-VIII, такі як: наявність обставин, що дають підстави вважати, що такий державний службовець може знищити чи підробити речі і документи, які мають суттєве значення для дисциплінарного провадження; вплив на працівників державного органу та інших осіб, зокрема, здійснення протиправного тиску на підлеглих, погрози звільненням з роботи; перешкоджання в інший спосіб об`єктивному вивченню обставин вчинення дисциплінарного проступку. Оскаржуване Розпорядження № 830-р не відповідає критеріям, які встановлені пунктом 8 частини другої статті 2 КАС України, та за встановлених обставин є протиправним та таким, що підлягає скасуванню;

- Кабінетом Міністрів України порушено положення частини першої статті 77 Закону № 889-VIII, адже оскаржуване рішення № 3 прийнято поза межами строків, встановлених окресленою нормою на один календарний день;

- Комісія з питань вищого корпусу державної служби визнала, що внесення позивачем пропозиції про включення до порядку денного засідання КРАІЛ 18.09.2023 питання про вжиття заходів для забезпечення отримання у державну власність програмного забезпечення, що може бути використане для створення та виконання функцій Державної системи онлайн-моніторингу, не є перевищенням повноважень, наданих позивачу, як члену КРАІЛ. Разом з цим, оцінка доводів Голови КРАІЛ Рудого I.T. про те, що пропонуючи прийняття КРАІЛ Державної системи онлайн-моніторингу на безоплатній основі, позивач діяла всупереч раніше прийнятому рішенню КРАІЛ щодо джерел фінансування витрат на створення такої системи, а також про те, що позивач без поважних причин не приєдналася до засідання КРАІЛ, скликаного на 11.09.2023, відсутня в Пропозиції, що була надіслана Комісією з питань вищого корпусу державної служби до Кабінету Міністрів України. Зважаючи на викладене, суд не вбачав підстав для надання їм оцінки, адже наявність/відсутність порушень в окресленій частині не були предметом розгляду та оцінки Комісією та, як наслідок, не стали підставою для притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності. Водночас, судом встановлено, що Комісією під час здійснення дисциплінарного провадження було досліджено та проаналізовано процедуру підготовки, оформлення і погодження проектів рішень КРАІЛ, їх передачі на розгляд колегіального органу. Проте, предметом дисциплінарного провадження була перевірка наявності чи відсутності в діях позивача ознак перевищення нею службових повноважень, які полягали у внесенні пропозиції про включення до порядку денного засідання КРАІЛ 18.09.2023 додаткового питання. Разом з цим, у довідній записці від 20.09.2023 Голова КРАІЛ не порушував питання щодо недотримання позивачем процедури підготовки, оформлення і погодження проектів рішень КРАІЛ, їх передачі на розгляд колегіального органу. Тобто, за висновком суду першої інстанції, згадані обставини не були покладені в основу підстав для порушення щодо ОСОБА_1 дисциплінарного провадження;

- Комісія, формуючи висновки щодо порушення ОСОБА_1 вимог, встановлених пунктом 5 частини другої статті 65 Закону № 889-VIII, а саме: недотримання ОСОБА_1 вимог пунктів 21, 23, 25 Регламенту щодо матеріалів для розгляду на засідання КРАІЛ та пункту 49 щодо порядку оформлення, комплектування і надання Голові та членам КРАІЛ матеріалів для розгляду на засідання КРАІЛ та пункту 49 щодо порядку оформлення проєкту рішення та його погодження, а також пункту 1 розділу IV Інструкції № 37-ОД, вийшла за межі предмету дисциплінарного провадження, тобто дослідили ті обставини, які не були підставою для порушення дисциплінарного провадження та щодо яких не запитувалися пояснення ані у КРАІЛ, ані у позивача. При цьому, суд не вбачав підстав для оцінки наявності/відсутності порушення в цій частині, оскільки такі обставини не були покладені в основу підстав для порушення щодо позивача дисциплінарного провадження та оцінені Комісією протиправно, із виходом за межі предмету дисциплінарного провадження. У висновках, викладених як у мотивувальній частині Пропозиції, так і у її резолютивній частині, не вказано, чи встановила Комісія порушення в цій частині доводів доповідної записки, а саме жодних висновків щодо неприєднання ОСОБА_1 до засідання КРАІЛ, скликаного згідно з наказом від 06.09.2023 № 84-ОД на 11.09.2023, Комісія у Пропозиції не зробила;

- У частині стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час відсторонення з 25.09.2023 по 16.01.2024, суд першої інстанції виснував, що загальна кількість робочих днів відсторонення становить - 77 робочих днів. Відтак, розмір середньої заробітної плати за період з 22.09.2023 до 16.01.2024 становить: 77*5859,34=451169,18 грн. Здійснений позивачем розрахунок середньої заробітної плати обрахований без врахування перебування її у відпустці 29.12.2023 без збереження заробітної плати та періоду щорічної основної оплачуваної відпустки (з 02.01.2024 до 05.01.2024). Отже, позовні вимоги в окресленій частині підлягають до задоволення частково, сума середнього заробітку, яка підлягає стягненню на користь позивача з КРАІЛ за період відсторонення становить 451169,18 грн.

Доводи апеляційної скарги позивача. Правових підстав для виключення днів перебування ОСОБА_1 у відпустці з періоду відсторонення від виконання посадових обов`язків, який підлягає оплаті середнім заробітком, суд першої інстанції не зазначив. При визначенні числа робочих днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком, судом першої інстанції було неправильно застосовано норму матеріального права, а саме пункт 8 Порядку № 100. Зокрема, із числа робочих днів періоду відсторонення ОСОБА_1 від виконання посадових обов`язків були виключені дні, в які позивач перебувала у відпустці без збереження заробітної плати та у щорічній основній оплачуваній відпустці. Водночас, будь-якого обґрунтування необхідності зменшення кількості днів періоду відсторонення позивача від виконання посадових обов`язків на кількість днів її перебування у відпустках у мотивувальній частині рішення суду від 19.09.2024 не зазначено.

Доводи апеляційної скарги КРАІЛ:

- рішення про відсторонення державного службовця від виконання посадових обов`язків приймається відповідно керівником державної служби або суб`єктом призначення одночасно з прийняттям рішення про порушення дисциплінарного провадження. При цьому, для прийняття суб`єктом призначення такого рішення достатньо виявлення порушень, встановлених пунктами 1, 7-10 та 14 частини другої статті 65 цього Закону України «Про державну службу», за які до нього може бути застосовано дисциплінарне стягнення. Тобто, положення частини першої статті 72 Закону України «Про державну службу», не встановлюють обов`язковості, що виключно за порушення, які стали підставою для прийняття рішення про відсторонення державного службовця, до нього застосовується дисциплінарне стягнення;

- позивач участь у засіданні не взяла, що унеможливило його проведення у зв`язку із відсутністю кворуму, що свідчить про невиконання обов`язку брати участь у засіданнях Уповноваженого органу, встановленого пунктом першим частини дванадцятої статті 7 Закону. Незважаючи на той факт, що суд в оскаржуваному рішенні зазначив про те, що доказів оформлення протоколу про доведеність інформації або документів до відома позивача оформлено КРАІЛ не було, позивачка не заперечувала про той факт, що інформування про заплановані засідання КРАІЛ здійснюється за допомогою месенджера Сигнал;

- питання винесення на розгляд КРАІЛ позивачем стратегічного питання без наявності будь-яких документів, що повинні були стати підставою для прийняття такого рішення, а також підтверджували б наявність такого програмного продукту, не мало на меті цілі прийняття КРАІЛ рішення з цього питання. Зважаючи, що відповідно до пункту 8 розділу ІІ Розподілу питання координації департаменту адміністрування Державної системи онлайн-моніторингу було віднесено до повноважень Голови КРАІЛ, а відповідно до Розділу ІХ Розподілу, в редакції рішення КРАІЛ від 18.09.2023 № 286, до повноважень Члена КРАІЛ Яхнія Є.М., винесення на розгляд КРАІЛ питання ДСОМ не належало до напрямку координації позивача;

- винесений на засідання КРАІЛ, що відбулося 18.09.2023, проект рішення КРАІЛ «Про заходи щодо забезпечення отримання у власність програмного забезпечення, що може бути використано для створення та виконання функцій Державної системи он-лайн моніторингу», не був оформлений відповідно до вимог;

- зважаючи, на зазначене, а також дотримання Кабінетом Міністрів України строків притягнення до дисциплінарної відповідальності свідчить про правомірність прийнятого рішення, а порушення Комісією строків здійснення дисциплінарного провадження не може бути підставою для скасування оскаржуваного розпорядження, що свідчить про помилковість висновків суду в оскаржуваному рішенні;

- при цьому, позивач разом з позовною заявою не було подано заяву з обґрунтуванням пропуску терміну для звернення до суду та клопотання щодо поновлення строку оскарження Розпорядження № 830 та Наказу № 230. Позивачці були відомі всі обставини щодо її відсторонення таким чином поважні причини для поновлення строку для оскарження були відсутні. КРАІЛ вважає, що судом безпідставно було задоволено вимоги позивача щодо стягнення середнього заробітку за час відсторонення, оскільки відповідно до частини четвертої статті 72 Закону України «Про державну службу» у разі закриття дисциплінарного провадження без притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності йому оплачується у розмірі середньої заробітної плати час відсторонення від виконання посадових обов`язків в установленому порядку.

Доводи апеляційної скарги Комісії з питань вищого корпусу державної служби:

- у Кабінету Міністрів України були наявні всі підстави вважати, що позивачем вчинено дисциплінарний проступок передбачений пунктом 7 частини другої статті 65 Закону, у разі виявлення якого статтею 72 Закону передбачено можливість відсторонення державного службовця від виконання посадових обов`язків. Кабінетом Міністрів України, як суб`єктом призначення відносно ОСОБА_1 , законно, в межах наданих повноважень прийнято Розпорядження № 830;

- у своїх висновках прийшов до хибної думки та тверджень, які суперечать Закону та невірно трактуються, чим звужує повноваження Комісії. Комісія не вийшла за межі предмету дисциплінарного провадження, а діяла в порядку та в спосіб визначений Законом. Суд, без посилання на норми Закону, у Рішенні формує висновки щодо повноважень Комісії, що не відповідає статті 2 КАС України та є порушенням норм матеріального права;

- Законом передбачено лише 2 варіанти рішення, яке може прийняти суб`єкт призначення після отримання пропозиції, а саме: про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження. Враховуючи, що в діях ОСОБА_1 наявний дисциплінарний проступок, Кабінет Міністрів України прийняв єдине можливе за наявних обставин рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності;

- ОСОБА_1 в позовній заяві стосовно скасування Розпорядження № 30 зазначено обґрунтування виключно щодо процедури проведення дисциплінарного провадження та відсутні твердження та докази відсутності в її діях дисциплінарного проступку. Також, судом не зроблено висновок про відсутність в діях позивача дисциплінарного проступку виявленого Комісією. Розпорядження № 30 відповідає вимогам частини другої статті 77 Закону та є рішенням суб`єкта призначення про накладення на позивача дисциплінарного стягнення, яке прийнято відповідно до законодавства;

- позивачем не було подано до суду разом з позовною заявою обґрунтування пропуску терміну для звернення до суду та клопотання щодо поновлення строку оскарження Розпорядження № 830 та Наказу № 230. Отже, позовна заява ОСОБА_1 відносно позовних вимог визнати протиправним і скасувати розпорядження Кабінету Міністрів України від 22 вересня 2023 року № 830-р «Про відсторонення ОСОБА_1 від виконання посадових обов`язків члена Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей» та визнати протиправним і скасувати наказ Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей від 26 вересня 2023 року № 230-К «Про оголошення розпорядження Кабінету Міністрів України від 22 вересня 2023 року № 830-р» подана поза межами процесуального строку встановленого КАС України;

Доводи апеляційної скарги Кабінету Міністрів України:

- рішення суду прийнято з неправильним застосуванням норм матеріального права, а саме, ч. 5 ст. 74, ст. 72, ст. 77 Закону України «Про державну службу», ст. ст. 73-76, 122 КАС України;

- строк притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності не минув, а строк здійснення дисциплінарного провадження безпосередньо пов`язаний з листуванням Комісії та НАЗК;

- установлення у пропозиціях Комісії наявності у діях позивача дисциплінарного проступку іншого ніж за яке було порушено дисциплінарне провадження не може вказувати про протиправність вішення відповідача про відстронення від виконання посадових обов`язків;

- положення ч. 2 ст. 77 Закону України «Про державну службу» були повністю дотримані, що спростовує висновки суду про порушення Урядом вимог щодо оформлення оскаржуваного розпорядження;

- судом першої інстанції не було враховано порушення позивачем строку звернення до суду з даним позовом та відсутності підстав для поновлення судом строку звернення до суду з цим позовом.

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно норм ч. 1 ст. 308 КАС України, апеляційний перегляд здійснюється в межах доводів та вимог апеляційних скарг учасників справи, у частині висновків суду, що не охоплені доводами апеляційних скарг, оскаржуване рішення суду не переглядається.

Так, правові засади здійснення державного регулювання господарської діяльності у сфері організації та проведення азартних ігор в Україні, визначає правові, економічні, соціальні та організаційні умови функціонування азартних ігор визначає Закон України «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор» від 14.07.2020 № 768-IX (далі - Закон № 768-IX).

Згідно із частиною 1 статті 6 Закону № 768-IX, державне регулювання у сфері організації та проведення азартних ігор здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Комісією з регулювання азартних ігор та лотерей та іншими органами державної влади в межах їх повноважень, визначених Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 4 статті 6 Закону № 768-IX, органом державного регулювання у сфері організації та проведення азартних ігор є Комісія з регулювання азартних ігор та лотерей (далі - Уповноважений орган).

Положеннями частин 5-7 статті 6 Закону № 768-IX, передбачено, що уповноважений орган є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, що забезпечує державне регулювання діяльності у сфері організації та проведення азартних ігор та лотерей, та утворюється Кабінетом Міністрів України відповідно до Конституції України, цього Закону та інших законів України. Діяльність Уповноваженого органу спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України. Особливості спеціального статусу Уповноваженого органу обумовлюються його завданнями та повноваженнями, визначаються цим Законом, іншими актами законодавства і полягають, зокрема, в його колегіальності, особливому порядку призначення та звільнення Голови та членів Уповноваженого органу, у спеціальних засадах діяльності органу. Уповноважений орган є юридичною особою публічного права, має відокремлене майно, що є державною власністю, самостійний баланс, рахунки в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, печатки із зображенням Державного Герба України та із своїм найменуванням.

Положення про Уповноважений орган (далі - Положення) затверджується Кабінетом Міністрів України.

Згідно із частиною 1 статті 7 Закону № 768-IX, Уповноважений орган як колегіальний орган утворюється у складі Голови Уповноваженого органу та шести членів Уповноваженого органу. Уповноважений орган є повноважним з моменту призначення більше половини його загального кількісного складу.

В розрізі положень частини 2 статті 7 Закону № 768-IX Голова та члени Уповноваженого органу призначаються на посади та звільняються з посад Кабінетом Міністрів України у порядку, визначеному цим Законом.

Голова та члени Уповноваженого органу призначаються на посади за результатами відкритого конкурсу, проведеного відповідно до цього Закону, та порядку проведення конкурсного відбору, затвердженого Кабінетом Міністрів України.

Прем`єр-міністр України вносить для призначення Кабінетом Міністрів України на посади Голови та членів Уповноваженого органу кандидатів, відібраних за результатами конкурсу.

Організацію та проведення конкурсного відбору кандидатів на посаду Голови та членів Уповноваженого органу здійснює Комісія з питань вищого корпусу державної служби.

За результатами проведення конкурсу Комісія з питань вищого корпусу державної служби вносить на розгляд Кабінету Міністрів України подання щодо призначення на посаду Голови та члена (членів) Уповноваженого органу кандидатур, які набрали найбільшу загальну кількість балів за результатами складання загального рейтингу кандидатів, у кількості 1) на одну вакансію - два кандидати; 2) на дві вакансії - три кандидати; 3) на три вакансії - чотири кандидати; 4) на чотири вакансії - шість кандидатів; 5) на п`ять вакансій - сім кандидатів; 6) на шість вакансій - вісім кандидатів; 7) на сім вакансій - дев`ять кандидатів.

Комісія з питань вищого корпусу державної служби оприлюднює на офіційному вебсайті Кабінету Міністрів України інформацію про кандидатів, які отримали найвищий рейтинг та подані на розгляд Кабінету Міністрів України.

Кабінет Міністрів України приймає рішення про призначення на посаду Голови та/або члена (членів) Уповноваженого органу зі списку кандидатів, поданих Комісією з питань вищого корпусу державної служби, протягом 10 робочих днів з дня внесення відповідного подання.

Згідно з п. 9 ч. 15 ст. 7 Закону № 768-IX, Голова, член Уповноваженого органу може бути достроково звільнений у разі, зокрема наявності інших підстав, передбачених Законом України "Про державну службу".

Частиною 8 статті 6 закону № 768-IX, передбачено, що Закон України «Про державну службу», інші нормативно-правові акти, що регулюють діяльність органів виконавчої влади, застосовуються до Уповноваженого органу з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Отже, спеціальним Законом № 768-IX регламентовано застосування до Уповноваженого органу Закону України «Про державну службу» з урахуванням особливостей, визначених Законом № 768-IX.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначає Закон України «Про державну службу» від 10.12.2015 № 889-VIII.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 3 Закону № 889-VIII, його дія поширюється на міністерств та інших центральних органів виконавчої влади.

Згідно із пунктом 4 частини 3 статті 3 Закону № 889-VIII, його дія не поширюється на Голову та членів Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, Голову та членів Антимонопольного комітету України, Голову та членів Рахункової палати, Голову та членів Центральної виборчої комісії, голів та членів інших державних колегіальних органів.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23.09.2020 № 891 затверджено Положення про Комісію з регулювання азартних ігор та лотерей (далі - Положення № 891), у відповідності до пункту 1 якого Комісія з регулювання азартних ігор та лотерей (КРАІЛ) є центральним органом виконавчої влади із спеціальним статусом, що забезпечує державне регулювання діяльності у сфері організації та проведення азартних ігор та лотерей, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до положень пунктів 14-16 Положення № 891, основною формою роботи КРАІЛ як колегіального органу є засідання, що проводяться за рішенням Голови КРАІЛ або за ініціативою не менше трьох членів КРАІЛ не рідше одного разу на місяць.

Порядок проведення засідань КРАІЛ визначається регламентом, який затверджується більшістю голосів членів КРАІЛ та не може суперечити Закону.

Засідання КРАІЛ є правоможним, якщо на ньому присутні п`ять членів КРАІЛ.

Рішення КРАІЛ вважається прийнятим, якщо за нього проголосувала більшість від загального кількісного складу КРАІЛ. КРАІЛ приймає рішення про видачу та анулювання ліцензій двома третинами голосів складу КРАІЛ в порядку, встановленому Законом. Кожен член КРАІЛ має один голос.

У силу вимог частини 4 статті 14 Закону № 889-VIII, Комісія утворюється Кабінетом Міністрів України, який затверджує її персональний склад та умови оплати праці її членів, крім членів Комісії, які входять до її складу за посадою. Пропозиції щодо утворення Комісії, затвердження її складу та умов оплати праці її членів вносяться Кабінету Міністрів України центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.

Строк повноважень члена Комісії становить чотири роки, крім осіб, зазначених у пунктах 1-3, 5 частини другої цієї статті, строк повноважень яких визначається строком повноважень суб`єкта, представником якого є особа у складі Комісії, та особи, зазначеної у пункті 4, строк повноважень якої визначається строком перебування на посаді.

Згідно із пунктом 5 частини 1 статті 15 Закону № 889-VIII, Комісія здійснює дисциплінарні провадження щодо державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", та вносить суб`єкту призначення пропозиції за наслідками дисциплінарного провадження.

Відповідно до норм частини 1 статті 71 Закону № 889-VIII, порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України. Порядок здійснення дисциплінарного провадження визначає, зокрема: 1) повноваження та порядок роботи дисциплінарної комісії; 2) порядок формування дисциплінарної комісії; 3) порядок здійснення дисциплінарного провадження у разі неможливості утворення або функціонування дисциплінарної комісії у державному органі.

Постановою Кабінету Міністрів України від 01.12.2019 № 1039, затверджено Порядок здійснення дисциплінарного провадження (далі - Порядок № 1039), який визначає процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія) дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців.

Відповідно до пункту 2 Порядку № 1039, процедура здійснення дисциплінарного провадження передбачає: прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження; формування дисциплінарної комісії та її склад; визначення повноважень дисциплінарної комісії; визначення основних засад роботи дисциплінарної комісії; формування дисциплінарної справи; прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи.

Згідно із частиною 1 статті 68 Закону № 889-VIII, дисциплінарне провадження порушується шляхом видання відповідного наказу (розпорядження): міністром - стосовно державного секретаря відповідного міністерства; суб`єктом призначення - стосовно інших державних службовців. Аналогічні положення закріплені в пункту 3 Порядку № 1039.

Відповідно до положень пункту 4 Порядку № 1039, дисциплінарне провадження розпочинається з дати видання наказу (розпорядження) про порушення дисциплінарного провадження та завершується виданням наказу (розпорядження) про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження (далі - державний службовець), дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Тож, дисциплінарне провадження розпочинається з дати видання наказу (розпорядження) суб`єкта призначенням про порушення дисциплінарного провадження, а дисциплінарне провадження щодо державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А" здійснює Комісія з питань вищого корпусу державної служби та, за результатами якого, вносить суб`єкту призначення відповідні пропозиції.

Відповідно до частини першої статті 72 Закону № 889-VIII, державний службовець може бути відсторонений від виконання посадових обов`язків у разі виявлення порушень, встановлених пунктами 1, 7-10 та 14 частини другої статті 65 цього Закону, за які до нього може бути застосовано дисциплінарне стягнення.

Положеннями частини 2 статті 72 Закону № 889-VIII, регламентовано, що рішення про відсторонення державного службовця від виконання посадових обов`язків приймається відповідно керівником державної служби або суб`єктом призначення одночасно з прийняттям рішення про порушення дисциплінарного провадження або під час його здійснення у разі: наявності обставин, що дають підстави вважати, що такий державний службовець може знищити чи підробити речі і документи, які мають суттєве значення для дисциплінарного провадження; впливу на працівників державного органу та інших осіб, зокрема, здійснення протиправного тиску на підлеглих, погрози звільненням з роботи; перешкоджання в інший спосіб об`єктивному вивченню обставин вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з ч. 5 ст. 72 Закону № 889-VIII, під час відсторонення від виконання посадових обов`язків державний службовець зобов`язаний перебувати на робочому місці відповідно до правил внутрішнього службового розпорядку та сприяти здійсненню дисциплінарного провадження.

За пунктами 1, 7-10 та 14 частини другої статті 65 Закону № 889-VIII, дисциплінарними проступками є: порушення Присяги державного службовця; перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення; невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця; використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб; порушення вимог Закону України "Про запобігання загрозам національній безпеці, пов`язаним із надмірним впливом осіб, які мають значну економічну та політичну вагу в суспільному житті (олігархів)" у частині подання, дотримання строків подання декларації про контакти державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "А" або "Б"; подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби; прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу кримінального або адміністративного правопорушення;

З наведеного слідує, що державний службовець може бути відсторонений від виконання посадових обов`язків у разі виявлення порушень, встановлених пунктами 1, 7-10 та 14 частини другої статті 65 цього Закону, за які до нього може бути застосовано дисциплінарне стягнення, при цьому, у ст. 72 Закону № 889-VIII, конкретизовано підстави, за наявності яких керівником державної служби або суб`єктом призначення одночасно з прийняттям рішення про порушення дисциплінарного провадження може бути прийнято рішення про відсторонення державного службовця від виконання посадових обов`язків.

Під час розгляду справи судом першої інстанції було досліджено, що Розпорядження № 830-р було прийнято Кабінетом Міністрів України одночасно із прийняттям розпорядженням Кабінету Міністрів України № 829-р від 22.09.2023 «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно члена Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей ОСОБА_1 » на підставі доповідної записки б/н від 20.09.2023, яка була подана Головою КРАІЛ на особистому прийомі Міністру Кабінету Міністрів України Немчінову О.М. та зареєстрована в Секретаріаті Кабінету Міністрів України за вх. № 29751/0/1-23 від 21.09.2023 щодо перевищення службових повноважень членом КРАІЛ ОСОБА_1 (далі - доповідна записка). Судом встановлено, що доповідна записка Голови КРАІЛ Рудого І.Т. від 20.09.2023, адресована Міністрові Кабінету Міністрів України Немчінову О.М. зареєстрована в Секретаріаті Кабінету Міністрів України за № 29751/0/1-23 від 21.09.2023 о 12:36:12 (т. 4, а.с. 88-91).

Відповідно до частини другої статті 72 Закону № 889-VIII, тривалість відсторонення державного службовця від виконання посадових обов`язків не може перевищувати часу дисциплінарного провадження.

Згідно із пунктом 4 Порядку № 1039, дисциплінарне провадження розпочинається з дати видання наказу (розпорядження) про порушення дисциплінарного провадження та завершується виданням наказу (розпорядження) про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 1039, строк здійснення дисциплінарного провадження визначається міністром або суб`єктом призначення з урахуванням встановленого законодавством строку притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності.

Тривалість здійснення дисциплінарного провадження не може перевищувати 45 календарних днів. За потреби зазначений строк може бути продовжений міністром або суб`єктом призначення, але не більш як до 60 календарних днів.

Відповідно до приписів частини першої статті 77 Закону № 889-VIII, рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

Таким чином, початок перебігу строку дисциплінарного провадження розпочинається з дати видачі, серед іншого розпорядження про порушення дисциплінарного провадження а безпосередньо строк здійснення дисциплінарного провадження встановлюється суб`єктом призначення та не може перевищувати 45 календарних днів, а у разі наявності потреби у продовженні такого строку, може бути продовжений суб`єктом призначення, але не більше як до 60 календарних днів. Отже, як обґрунтовано вказав суд першої інстанції, максимальний строк здійснення дисциплінарного провадження становить 45 календарних днів, перебіг якого розпочинається з дати видання суб`єктом призначення розпорядження про порушення дисциплінарного провадження. В окремих випадках, за наявності правових підстав, такий строк може бути продовжений за рішенням суб`єкта призначення але не більше як до 60 календарних днів. Разом з цим, рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

У даному випадку, 22.09.2023 розпорядженням Кабінету Міністрів України № 829-р «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно члена Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей ОСОБА_1 » було порушено дисциплінарне провадження стосовно члена Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей ОСОБА_1 та доручено Комісії з питань вищого корпусу державної служби здійснити відповідне дисциплінарне провадження до 20 листопада 2023 року та про результати поінформувати Кабінет Міністрів України (з урахуванням внесених змін). Матеріалами справи підтверджено, що Комісія з питань вищого корпусу державної служби надіслала на адресу Кабінету Міністрів України пропозицію супровідним листом від 04.01.2024 № 2-90/18-24 (вх. №477/0/1-24 від 04.01.2024 за результатами розгляду дисциплінарної справи стосовно члена Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей ОСОБА_1 (дата складання 12 грудня 2023 року) (далі - Пропозиція) (т. 1, а.с. 115-138).

Тому, є цілком обґрунтвоаним висновок суду першої інстанції про те, що Комісією з питань вищого корпусу державної служби було здійснено дисциплінарне провадження поза межами встановленого суб`єктом призначення - Кабінетом Міністрів України строку здійснення дисциплінарного провадження - 20.11.2023, а Пропозицію за результатами розгляду дисциплінарної справи стосовно члена Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей ОСОБА_1 складено 12.12.2023, про що зазначено в такій Пропозиції, однак як свідчить супровідний лист № 2-90/18-24 вказану Пропозицію направлено Кабінету Міністрів України лише 04.01.2024, що унеможливлює сформувати висновки про складання Комісією відповідної Пропозиції 12.12.2023.

Варто зауважити, що під час розгляду даної справи, Комісія не змогла вказати на причини, які зумовили надсилання Пропозиції після спливу 23 календарних днів з дати її складання. Не зважаючи на викладене, у разі складання третьою особою Пропозиції 12.12.2023, дисциплінарне провадження здійснено останньою поза межами строків, встановлених Кабінетом Міністрів України, а матеріали справи не містять в собі доказів продовження Кабінетом Міністрів України строків здійснення дисциплінарного провадження після 20.11.2023.

На переконання колегії суддів, висновок суду першої інстанції про те, що третьою особою дисциплінарне провадження щодо позивача здійснено поза межами строків, встановлених чинним законодавством, знайшли своє підтвердження під час апеляційного перегляду, хоча вказані висновки не покладені судом, як основні для визнання протиправним та скасування оскаржуваного рішення від 16.01.2024 № 30-р., адже судом було враховано те, що порушення строку здійснення дисциплінарного провадження не має наслідків дефектності рішення суб`єкта владних повноважень, прийнятого за його результатами, однак, дані обставини можуть свідчити про порушення тривалості відсторонення державного службовця від виконання посадових обов`язків, який не може перевищувати часу дисциплінарного провадження, який, у свою чергу встановлюється суб`єктом призначення.

Отже, мало місце безпідставне відсторонення позивача від виконання нею посадових обов`язків понад встановлені строки здійснення третьою особою дисциплінарного провадження, з урахуванням відсутності розпорядження (рішення) суб`єкта призначення (Кабінету Міністрів України) щодо його продовження.

Також, підлягає врахуванню й те, що згідно приписів ст. 72 Закону № 889-VIII, державний службовець може бути відсторонений від виконання посадових обов`язків у разі виявлення порушень, встановлених пунктами 1, 7-10 та 14 частини другої статті 65 цього Закону, за які до нього може бути застосовано дисциплінарне стягнення. При цьому, безпосередньо положеннями частини другої статті 72 Закону № 889-VIII, конкретизовано підстави, за наявності яких керівником державної служби або суб`єктом призначення одночасно з прийняттям рішення про порушення дисциплінарного провадження може бути прийнято рішення про відсторонення державного службовця від виконання посадових обов`язків.

Тож, для відсторонення державного службовця від виконання посадових обов`язків, необхідними елементами є виявлення порушень, зокрема порушення, яке встановлене пунктом 7 частини другої статті 65 № 889-VIII (перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення) та наявність ознак (підстав), визначених у частині другій статті 72 Закону № 889-VIII.

Водночас, спірне Розпорядження № 830-р було прийнято Кабінетом Міністрів України одночасно із прийняттям розпорядженням Кабінету Міністрів України № 829-р від 22.09.2023 «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно члена Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей ОСОБА_1 ». Приймаючи Розпорядження № 830-р Кабінетом Міністрів України було враховано, що доповідною запискою б/н від 20.09.2023, яка була подана Головою КРАІЛ на особистому прийомі Міністру Кабінету Міністрів України Немчінову О.М. повідомлялось про можливі факти перевищення позивачем службових повноважень, що відповідає дисциплінарному проступку, визначеному у пункті 7 частини другої статті 65 Закону № 889-VIII.

Разом з цим, заперечуючи щодо задоволення позовних вимог, Кабінет Міністрів України не навів належних та достатніх пояснень в частині необхідності відсторонення позивача від виконання нею посадових обов`язків, з урахуванням того, що зміст доповідної записки не свідчить про те, що станом на час порушення дисциплінарного провадження, були наявні підстави, передбачені частиною другою статті 72 Закону № 889-VIII, такі як: наявність обставин, що дають підстави вважати, що такий державний службовець може знищити чи підробити речі і документи, які мають суттєве значення для дисциплінарного провадження; вплив на працівників державного органу та інших осіб, зокрема, здійснення протиправного тиску на підлеглих, погрози звільненням з роботи; перешкоджання в інший спосіб об`єктивному вивченню обставин вчинення дисциплінарного проступку, що також враховується і колегією суддів, в якості обґрунтування доцільності прийняття рішення про відсторонення позивача від виконання посадових обов`язків.

Необхідно зауважити, що відсторонення державного службовця від виконання посадових обов`язків, віднесено до певної міри до дискреції роботодавця, однак, таке має здійснюватися суб`єктом призначення за наявності чітких, обґрунтованих, виважених підстав, при цьому, приймаючи рішення про відсторонення державного службовця від виконання посадових обов`язків, суб`єкт призначення має забезпечувати необхідний баланс між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення.

Як було встановлено судом першої інстанції, за наслідком здійснення дисциплінарного провадження, Кабінетом Міністрів України прийнято розпорядження Кабінету Міністрів України від 16.01.2024 № 30-р «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», у зв`язку із допущенням дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону № 889-VIII (невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень), у відповідності до якого ОСОБА_1 оголошено догану. У свою чергу дисциплінарний проступок, визначений пунктом 5 частини другої статті 65 Закону № 889-VIII, не є підставою для відсторонення державного службовця від виконання посадових обов`язків.

Установлення дисциплінарного проступку, за наслідком здійснення дисциплінарного провадження, відмінного від того, яке було покладено в основу підстав для порушення дисциплінарного провадження і відсторонення державного службовця від виконання посадових обов`язків безпосередньо не свідчить про протиправність спірного рішення №1, проте, враховуючи наведені вище обставини, колегія суддів підтримує висновок суду першої інсатнції про те, що Кабінет Міністрів України, приймаючи згадане рішення діяв передчасно та не забезпечив необхідний баланс між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів позивача і цілями, на досягнення яких було спрямовано оскаржуване рішення №1, з огляду на що, Розпорядження № 830-р, є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Згідно з ч. 1 ст. 77 Закону № 889-VIII, рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

Тож, рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження, приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, проте, у даному випадку, Комісія з питань вищого корпусу державної служби надіслала на адресу Кабінету Міністрів України пропозицію супровідним листом від 04.01.2024 № 2-90/18-24 (вх. №477/0/1-24 від 04.01.2024 за результатами розгляду дисциплінарної справи стосовно члена Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей ОСОБА_1 (дата складання 12 грудня 2023 року) (т. 1, а.с. 115-138). Спірне ж Розпорядження № 30-р «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» прийнято відповідачем-1 - 16.01.2024. Разом з цим, проєкт Розпорядження № 30-р «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» надіслано Кабінету Міністрів України супровідним листом від 15.01.2024 №1771/0/1-24 о 18:17:27 (т. 3, а.с. 18). Отже, кінцевим строком прийняття Кабінетом Міністрів України рішення про накладення на позивача дисциплінарного стягнення є 15.01.2024 (десятий календарний день з дня надходження до відповідача-1 Пропозиції Комісії), з огляду на що, знайшли своє підтвердження висновки суду першої інстанції про те, що Кабінетом Міністрів України порушено положення частини першої статті 77 Закону № 889-VIII, адже оскаржуване рішення №3 прийнято поза межами строків, встановлених окресленою нормою на один календарний день. Положення частини другої статті 77 Закону №889-VIII початок перебігу строку визначає безпосередньо з дня отримання пропозицій Комісії, яким є 04.01.2024. Пропозиція третьої особи від 04.01.2024 № 2-90/18-24 (вх. №477/0/1-24 від 04.01.2024 за результатами розгляду дисциплінарної справи стосовно члена Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей ОСОБА_1 (дата складання 12 грудня 2023 року) отримана Секретаріатом Кабінету Міністрів України 04.01.2024. Отже, саме з 04.01.2024 розпочався перебіг строку для прийняття відповідачем-1 рішення, з урахуванням положень частини другої статті 77 Закону № 889-VIII.

Згідно із пунктом 5 частини другої статті 65 Закону № 889-VIII, дисциплінарними проступками є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Відповідно до частини першої статті 73 Закону № 889-VIII, з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

За ч. 2 ст. 73 Закону № 889-VIII, дисциплінарна справа повинна містити: 1) дату і місце її формування; 2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження; 3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; 4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; 6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та/або акт про відмову від надання таких пояснень; 7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); 9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 12) пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; 13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Згідно з ч. ч. 1 та 2 ст. 77 Закону № 889-VIII, рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

Колегією суддів досліджено, що підставою для порушення стосовно позивача дисциплінарного провадження стала доповідна записка від 20.09.2023, яка складена і підписана Головою КРАІЛ Рудим І.Т. , за змістом якої, підставою для порушення перед Кабінетом Міністрів України питання щодо вжиття заходів стосовно ОСОБА_1 , як члена КРАІЛ заходів реагування стали такі висновки Голови КРАІЛ Рудого І.Т.: ОСОБА_1 винесла на розгляд КРАІЛ питання про передачу Державної системи онлайн-моніторингу, що виходить за межі наданих їй повноважень;

пропонуючи прийняття КРАІЛ Державної системи онлайн-моніторингу на безоплатній основі, ОСОБА_1 діяла всупереч раніше прийнятому рішенню КРАІЛ щодо джерел фінансування витрат на створення такої системи; ОСОБА_1 не приєдналася до засідання КРАІЛ, скликаного згідно з наказом від 06.09.2023 № 84-ОД, що призвело до відсутності кворуму.

За результатами здійснення дисциплінарного провадження, Комісією з питань вищого корпусу державної служби надіслано на адресу Кабінету Міністрів України пропозицію супровідним листом від 04.01.2024 № 2-90/18-24 (вх. №477/0/1-24 від 04.01.2024 за результатами розгляду дисциплінарної справи стосовно члена Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей ОСОБА_1 (дата складання 12 грудня 2023 року). У Пропозиції Комісія дійшла до висновку про наявність в діях члена КРАІЛ ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону № 889-VIII та підстав для її притягнення до дисциплінарної відповідальності, передбаченої частиною третьою статті 66 Закону № 889-VIII, а саме оголошення догани (т. 1, а.с. 138).

Судом першої інстанції було встановлено, що надаючи оцінку твердженням про перевищення наданих позивачем повноважень в частині винесення нею на розгляд КРАІЛ питання про передачу Державної системи онлайн-моніторингу Комісія в Пропозиції вказала: «Таким чином, Регламентом для забезпечення всебічності, виваженості повноти розгляду відповідно до законодавства Головою та членами КРАІЛ питань та прийняття рішень на засіданнях, максимально визначено обов`язковий процедурний порядок, як ініціювання питань порядку денного, так і підготовки серіалів для розгляду таких питань на засіданнях КРАІЛ.

Звичайно Регламент передбачає й виключення, за якими до порядку денного можуть бути внесені зміни безпосередньо на засіданні КРАІЛ, в тому числі у разі наявності питань, що потребують невідкладного вирішення. Такі зміни до порядку денного вносить Голова КРАІЛ за власною ініціативою або за пропозицією члена КРАІЛ (пункт 24 Регламенту).

Право члена КРАІЛ пропонувати для включення до порядку денного засідання КРАІЛ питання, що належать до його компетенції відображено й в статті 7 Закону України «Про державне регулювання діяльності щодо організації та введення азартних ігор» та Положенні про Комісію з регулювання азартних ігор і лотерей, затвердженому постановою КМУ від 23 вересня 2020 року № 891 із наступними змінами)».

У доповідній записці від 20.09.2023 Голова КРАІЛ Рудий І.Т. вказував, що саме питання винесення на розгляд КРАІЛ рішення про передачу КРАІЛ програмного забезпечення, що може бути використано для створення та виконання функцій Державної системи онлайн-моніторингу виходить за межі наданих повноважень члену КРАІЛ ОСОБА_1 .

У свою чергу, таких обставин Комісією встановлено не було.

Таким чином, є обґрунтованим зауваження суду першої інстанції про те, що Комісія з питань вищого корпусу державної служби визнала, що внесення позивачем пропозиції про включення до порядку денного засідання КРАІЛ 18.09.2023 питання про вжиття заходів для забезпечення отримання у державну власність програмного забезпечення, що може бути використане для створення та виконання функцій Державної системи онлайн-моніторингу, не є перевищенням повноважень, наданих позивачу як члену КРАІЛ. Разом з цим оцінка доводів Голови КРАІЛ Рудого I.T. про те, що пропонуючи прийняття КРАІЛ Державної системи онлайн-моніторингу на безоплатній основі, позивач діяла всупереч раніше прийнятому рішенню КРАІЛ щодо джерел фінансування витрат на створення такої системи, а також про те, що позивач без поважних причин не приєдналася до засідання КРАІЛ, скликаного на 11.09.2023, відсутня в Пропозиції, що була надіслана Комісією з питань вищого корпусу державної служби до Кабінету Міністрів України, що давало суду підстави для ненадання відповідної оцінки в цій частині, адже наявність/відсутність порушень в окресленій частині не були предметом розгляду та оцінки Комісією та, як наслідок, не стали підставою для притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

У резолютивній частині Пропозиції, Комісія вказала, що за результатами дисциплінарного провадження, встановлено неналежне виконання ОСОБА_1 вимог, встановлених пунктом 5 частини другої статті 65 Закону № 889-VIII, а саме: недотримання ОСОБА_1 вимог Регламенту Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей, затвердженого рішенням КРАІЛ від 16.02.2021 №55, а саме пунктів 21, 23, 25 щодо матеріалів для розгляду на засідання КРАІЛ та пункту 49 щодо порядку оформлення, комплектування і надання Голові та членам КРАІЛ матеріалів для розгляду на засідання КРАІЛ та пункту 49 щодо порядку оформлення проєкту рішення та його погодження, а також пункту 1 розділу IV Інструкції з діловодства та документування з діловодства та документування управлінської інформації в електронній та паперовій формі в Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей, затвердженої наказом Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей від 02.03.2023 № 37-ОД.

Слід звернути увагу на те, що предметом дисциплінарного провадження була перевірка наявності чи відсутності в діях позивача ознак перевищення нею службових повноважень, які полягали у внесенні пропозиції про включення до порядку денного засідання КРАІЛ 18.09.2023 додаткового питання, а у довідній записці від 20.09.2023 Голова КРАІЛ не порушував питання щодо недотримання позивачем процедури підготовки, оформлення і погодження проектів рішень КРАІЛ, їх передачі на розгляд колегіального органу, що свідчить про те, що це не було покладено в основу підстав для порушення щодо ОСОБА_1 дисциплінарного провадження.

З огляду на відсутність доводів щодо порушення ОСОБА_1 процедури підготовки, оформлення і погодження проектів рішень КРАІЛ, зокрема пунктів 21, 23, 25, 48, 49 Регламенту та положень Інструкції в доповідній записці Голови КРАІЛ від 20.09.2023, суд першої інстанці мав підстави виснувати, що висновки, які сформовані Комісією в окресленій частині, виходять за межі предмету дисциплінарного провадження, адже Комісію не наділено повноваженнями самостійно встановлювати наявність/відсутність порушень державним службовцем чинного законодавства поза межами підстав, які покладені в основу порушення дисциплінарного провадження.

Щодо зазначення КРАІЛ про те, що член КРАІЛ ОСОБА_1 не приєдналася до засідання КРАІЛ 11.09.2023, що унеможливило його проведення у зв`язку із відсутністю кворуму, що свідчить про невиконання обов`язку брати участь у засіданнях Уповноваженого органу, встановленого пунктом першим частини дванадцятої статті 7 Закону, слід зазначити, що відповідно до пункту 36 Регламенту КРАІЛ, кожен член КРАІЛ голосує особисто. Передача права голосу не допускається. Рішення приймаються тільки тими членами КРАІЛ, які беруть участь у засіданні КРАІЛ. Якщо з поважних причин, член КРАІЛ не може взяти безпосередню участь у засіданні КРАІЛ, він має право брати участь у засіданні та голосуванні дистанційно, повідомивши Голову КРАІЛ до початку проведення засідання про ці причини.

Відповідач-2 зважував на те, що позивач на дату проведення 11.09.2023 засідання КРАІЛ перебувала у службовому відрядженні, яке передбачає виконання посадових обов`язків, та вважає, що поважна причина для не прийняття безпосередньої участі у засіданні КРАІЛ, була відсутня. Водночас, були наявні всі підстави, визначені пунктом 36 Регламенту, для прийняття участі в засіданні КРАІЛ дистанційно, повідомивши Голову КРАІЛ до початку проведення засідання про ці причини, а саме перебування Позивача у відрядженні. При цьому в обґрунтування належного повідомлення про засідання КРАІЛ 11.09.2023 позивача, яка станом на 11.09.2023 перебувала у закордонному відрядженні, представник відповідача-2 під час розгляду справи повідомив, що таке повідомлення здійснювалося через відповідні месенджери, зокрема Signal. Даний факт позивачем під час розгляду справи заперечувався.

Відповідно до протоколу №18 засідання КРАІЛ як такого, що не відбулося, від 11.09.2023 зазначено, що відсутньою є член КРАІЛ ОСОБА_1 - у зв`язку з відрядженням. Порядок дений: про внесення змін до Розподілу функціональних обов`язків між Головою та членами КРАІЛ. Слухали: Рудого Івана з інформацією про відсутність кворуму та пропозицією перенести розгляд питань порядку денного на наступне засідання КРАІЛ (т.3, а.с.183).

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. № 1042, затверджено Порядок фіксації доведення інформації або документів до відома державного службовця шляхом використання засобів телекомунікаційного зв`язку (далі - Порядок №1042).

Згідно з п.1 Порядку №1042, цей Порядок визначає процедуру фіксації доведення інформації або документів до відома державного службовця шляхом використання засобів телекомунікаційного зв`язку відповідно до вимог Закону України "Про державну службу" (далі - Закон).

Відповідно до п. 3 Порядку № 1042, факт доведення інформації або документів до відома державного службовця фіксується протоколом про доведення інформації або документів до відома державного службовця.

Відповідно до п. 4 Порядку № 1042, протокол складається в довільній формі працівником державного органу, визначеним суб`єктом призначення або керівником державної служби, та повинен містити: 1) дату, час та місце складення протоколу; 2) підставу надіслання інформації або документів державному службовцю з посиланням на відповідну норму Закону; 3) дату, час та вид засобу телекомунікаційного зв`язку, за допомогою якого надіслано інформацію або документи державному службовцю; 4) контактні дані державного службовця, за якими надіслано інформацію або документи з використанням засобу телекомунікаційного зв`язку (номер телефону, адресу електронної пошти тощо); 5) короткий зміст інформації або документів, які надіслані державному службовцю; 6) найменування посади, прізвище та власне ім`я державного службовця, якому надіслано інформацію або документи; 7) підпис, дату, найменування посади, прізвище та власне ім`я працівника державного органу, який надіслав інформацію або документи державному службовцю; 8) підпис, дату, найменування посади, прізвище та власне ім`я уповноваженого працівника державного органу, який склав протокол; 9) підпис, дату, найменування посади, прізвище та власне ім`я керівника служби управління персоналом; 10) додатки до протоколу, що підтверджують факт надіслання інформації або документів (копію знімку екрану засобу телекомунікаційного зв`язку тощо).

Доказів оформлення протоколу про доведення інформації або документів до відома державного службовця відповідачем-2 не надано.

При цьому, слід також зауважити, що у Пропозиції Комісії не надано жодної оцінки доводам доповідної записки про неприєднання ОСОБА_1 до засідання КРАІЛ, скликаного згідно з наказом від 06.09.2023 № 84-ОД на 11.09.2023, що призвело до відсутності кворум, як і не встановлено обставин вчинення дисциплінарного проступку позивачем в цій частині.

У висновках, викладених як у мотивувальній частині Пропозиції, так і у її резолютивній частині, не вказано, чи встановила Комісія порушення в цій частині доводів доповідної записки, а саме жодних висновків щодо неприєднання ОСОБА_1 до засідання КРАІЛ, скликаного згідно з наказом від 06.09.2023 № 84-ОД на 11.09.2023, Комісія у Пропозиції не зробила.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що Розпорядження № 30-р не відповідає критеріям, які встановлені частиною 2 статті 2 КАС України, відтак, є протиправним та таким, що підлягає скасуванню, а позов в цій частині задоволенню.

Щодо позовних вимог в частині стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час відсторонення з 25.09.2023 по 16.01.2024 в розмірі 480465 грн 88 коп, слід зазначити наступне.

Згідно із частиною 4 статті 72 Закону № 889-VIII, у разі закриття дисциплінарного провадження без притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності йому оплачується у розмірі середньої заробітної плати час відсторонення від виконання посадових обов`язків в установленому порядку.

При цьому, під час відсторонення від виконання посадових обов`язків державний службовець зобов`язаний перебувати на робочому місці відповідно до правил внутрішнього службового розпорядку та сприяти здійсненню дисциплінарного провадження.

Тож, з наведеного слідує, що станом на час відсторонення державного службовця заробітна плата йому не виплачується, однак у разі закриття дисциплінарного провадження без притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності йому оплачується у розмірі середньої заробітної плати час відсторонення від виконання посадових обов`язків в установленому порядку.

Згідно із пунктом 3 оскаржуваного Наказу № 230-К, наказано управлінню фінансів, бухгалтерського обліку та звітності здійснити нарахування середньої заробітної плати ОСОБА_1 відповідно до вимог частини 4 статті 72 Закону України «Про державну службу».

Відповідно до довідки від 12.03.2024 № 108 про суму нарахованої та виплаченої заробітної плати ОСОБА_1 за період з 01.09.2023 по 16.01.2024 КРАІЛ не нараховувалась середня заробітна плата за дні відсторонення (т. 5, а.с. 222).

Також, згідно із вказаною довідкою позивач перебувала у відпустці без збереження заробітної плати 29.12.2023, а з 02.01.2024 по 05.01.2024 перебувала у щорічній основній оплачуваній відпустці

Відповідно до довідки про середню заробітну плату ОСОБА_1 № 107 від 11.03.2024, яка розрахована відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100, середньоденна заробітна плата ОСОБА_1 розрахована з 01.07.2023 по 01.09.2023 становить 5 859,34 грн. (т. 5, а.с. 221).

Період відсторонення позивача становить з 22.09.2024 по 16.01.2024.

Кількість робочих днів за окреслений період становить: вересень - 5 робочих днів; жовтень - 22 робочих днів; листопад - 22 робочих днів; грудень - 20 робочих днів (з урахуванням відпустки без збереження заробітної плати 29.12.2023); січень - 8 робочих днів (5 робочих днів позивач перебувала у щорічній основній оплачуваній відпустці, КРАІЛ виплачено 14 314,03 грн, що підтверджується довідкою від 12.03.2024 № 108.

Загальна кількість робочих днів відсторонення становить - 77 робочих днів. Відтак розмір середньої заробітної плати за період з 22.09.2023 до 16.01.2024 становить: 77*5859,34=451169,18 грн.

У частині доводів апеляційної скарги позивача про те, що Порядком не передбачено виключати з середнього заробітку за час відсторонення від посади дні, колегія суддів зазначає, що здійснений позивачем розрахунок середньої заробітної плати обрахований без врахування перебування її у відпустці 29.12.2023 без збереження заробітної плати та періоду щорічної основної оплачуваної відпустки (з 02.01.2024 до 05.01.2024).

Колегія суддів звертає увагу на приписи ч. 5 ст. 72 Закону, за якими, під час відсторонення від

виконання посадових обов`язків державний службовець зобов`язаний перебувати на робочому місці відповідно до правил внутрішнього службового розпорядку та сприяти здійсненню дисциплінарного провадження.

Тож, період коли державний службовець перебуває у відпустці та, зокрема, не знаходиться й не зобов`язаний знаходитись на робочому місці, не відноситься до періоду відсторонення від виконання посадових обов`язків, а, відповідно, такий період не враховується при обрахунку розміру середньої заробітної плати, що підлягає оплаті на підставі частини четвертої статті 72 Закону.

Отже, суд першої інстанції при прийнятті рішення, вирішуючи питання розміру середньої заробітної плати за час відсторонення ОСОБА_1 , належним чином дослідив матеріали справи та дійшов обґрунтованого висновку про те, що позовні вимоги підлягають до задоволення частково, сума середнього заробітку, яка підлягає стягненню на користь позивача з КРАІЛ за період відсторонення становить - 451169,18 грн.

Не є також спірним те, що позивачу було виплачено 14314,03 грн за період перебування у щорічній основній відпустці, отже, ці дні не відносяться до періоду за який не було здійснено оплату.

Також, 29 грудня 2023 року ОСОБА_1 перебувала у відпустці без збереження заробітної плати, а тому, враховуючи природу відсторонення державного службовця від виконання посадових обов`язків, такий захід неможливо застосувати у випадку відсутності у особи обов`язку виконувати посадові обов`язки. Зокрема, період відпустки належить до часу відпочинку, в який державний службовець не зобов`язаний та не виконує посадові обов`язки. Таким чином, на думку колегії суддів, відсутні підстави для врахування днів перебування позивача у відпустці до строку обрахунку розміру середньої заробітної плати за період відсторонення. Отже, доводи та вимоги апеляційної скарги позивача є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Щодо доводів апеляційної скарги відповідача про пропуск позивачем строку звернення до суду з даним позовом в частині, колегія суддів враховує, що 16.04.2024 позивачем через канцелярію суду подано заяву про поновлення строку для звернення до суду, в якій остання просила суд поновити стороні позивача процесуальний строк для оскарження розпорядження Кабінету Міністрів України від 22.09.2023 №830-р "Про відсторонення ОСОБА_1 від виконання посадових обов`язків члена Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей", наказу Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей" від 26.09.2023 №230-К "Про оголошення розпорядження Кабінету Міністрів України від 22.09.2023 №830-р".

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 10.07.2024 клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду із позовними вимогами до Кабінету Міністрів України, Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей про визнання протиправними та скасування розпорядження Кабінету Міністрів України від 22.09.2023 №830-р "Про відсторонення ОСОБА_1 від виконання посадових обов`язків члена Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей", наказу Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей від 26.09.2023 №230-К "Про оголошення розпорядження Кабінету Міністрів України від 22.09.2023 №830-р" задоволено.

Визнано поважними причини пропуску ОСОБА_1 строку звернення до суду із позовними вимогами до Кабінету Міністрів України, Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей про визнання протиправними та скасування розпорядження Кабінету Міністрів України від 22.09.2023 №830-р "Про відсторонення ОСОБА_1 від виконання посадових обов`язків члена Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей", наказу Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей від 26.09.2023 №230-К "Про оголошення розпорядження Кабінету Міністрів України від 22.09.2023 №830-р".

Поновлено ОСОБА_1 строк звернення до суду із позовними вимогами до Кабінету Міністрів України, Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей про визнання протиправними та скасування розпорядження Кабінету Міністрів України від 22.09.2023 №830-р "Про відсторонення ОСОБА_1 від виконання посадових обов`язків члена Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей", наказу Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей від 26.09.2023 №230-К "Про оголошення розпорядження Кабінету Міністрів України від 22.09.2023 №830-р".

У задоволенні клопотання відповідача-1 Кабінету Міністрів України б/н б/д про залишення позову без розгляду та клопотання третьої особи Комісії з питань вищого корпусу державної служби від 14.03.2024 про залишення позову без розгляду - відмовлено.

Відповідно до частин першої та п`ятої статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Під час розгляду справи в суді першої інстанції було встановлено, що частина позовних вимог, а саме, вимоги про визнання протиправними і скасування розпорядження Кабінету Міністрів України від 22.09.2023 № 830-р «Про відсторонення ОСОБА_1 від виконання посадових обов`язків члена Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей» та наказу Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей від 26.09.2023 № 230-К «Про оголошення розпорядження Кабінету Міністрів України від 22.09.2023 № 830-р» були заявлені з пропуском місячного строку звернення до суду, обчисленого з дня ознайомлення ОСОБА_1 з текстом таких документів.

За наслідками розгляду і вирішення спору рішенням Київського окружного адміністративного суду від 19.09.2024 позовну вимогу ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасовування розпорядження Кабінету Міністрів України від 22.09.2023 № 830-р було задоволено, а у задоволенні позовної вимоги про визнання протиправним та скасовування наказу КРАІЛ від 26.09.2023 № 230-К відмовлено.

Приймаючи рішення про поновлення ОСОБА_1 строку звернення до суду із зазначеними позовними вимогами, суд першої інстанції виходив з того, що визначення позивачем правових підстав для звернення до суду є одним із елементів, який сприяє з`ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов`язку.

Водночас, ані спірне розпорядження № 830-р, ані оскаржуваний наказ № 230-к не містять в собі визначених підстав для відсторонення ОСОБА_1 від виконання посадових обов`язків члена КРАІЛ, що ускладнює, а фактично, унеможливлює, визначення (формування) позивачем правових підстав для звернення до суду щодо їх оскарження.

Суд першої інстанції також обґрунтовано врахував, що ОСОБА_1 вчиняла активні дії з метою реалізації свого права на судовий захист у спосіб, встановлений процесуальним законом, шляхом листування, спрямованого на встановлення підстав для відсторонення її від виконання посадових обов`язків. Зокрема, позивач звернулася до Комісії з питань вищого корпусу державної служби, де, серед іншого вказала, що станом на 03.10.2023 їй невідомі причини порушення щодо неї дисциплінарного провадження.

Також, надаючи пояснення від 20.10.2023, позивач вказала, що зі змісту доручення Голови КРАІЛ Рудого І.Т. від 19.10.2023 № 25/01 вбачається наявність іншого документа, який містить відомості про обставини, що мають значення для дисциплінарного провадження щодо неї, а саме - лист Служби безпеки України від 20.09.2023 № 99/218-дс, у зв`язку із чим, просила ознайомити її із вказаним листом.

Ураховуючи, що в межах місячного строку з дати ознайомлення з розпорядженням Кабінету Міністрів України від 22.09.2023 № 830-р та наказом КРАІЛ від 26.09.2023 № 230-К, позивачу не було належним чином повідомлено про факти та обставини, які стали підставою для її відсторонення від посадових обов`язків, суд першої інстанції прийшов до цілком обґрунтованого висновку про поважність причин пропуску строку звернення до суду із адміністративним позов в частині вимог про оскарження рішень суб`єктів владних повноважень.

У апеляційній скарзі відповідачі та третя особи виклали свої заперечення проти ухвали Київського окружного адміністративного суду від 10.07.2024 про поновлення ОСОБА_1 строку звернення до суду, однак, на переконання колегії суддів, такі доводи зводяться до того, що позивач неодноразово знайомилася з матеріалами дисциплінарної справи та надавала пояснення з питань, що стали підставою для порушення дисциплінарного провадження. Також, апелянти наголосили на тому, що лист Служби безпеки України від 20.09.2023 № 99/218-ДСК не був підставою для відсторонення ОСОБА_1 від виконання обов`язків члена КРАІЛ, а отже, позивачу були відомі всі обставини щодо її відсторонення.

Разом з тим, варто врахувати, що ознайомлення з текстами розпорядження Кабінету Міністрів України від 22.09.2023 № 830-р та наказу КРАІЛ від 26.09.2023 № 230-К, а також ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи, не може свідчити про її обізнаність із фактами та підставами, які стали безпосередніми підставами для її відсторонення від виконання посадових обов`язків, адже відповідні відомості серед документів дисциплінарної справи відсутні.

Дійсно, розпорядження Кабінету Міністрів України від 22.09.2023 № 830-р «Про відсторонення ОСОБА_1 від виконання посадових обов`язків члена Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей» було прийняте виключно на підставі доповідної записки Голови КРАІЛ Рудого І.Т. від 20.09.2023. Однак, вказана доповідна записка не містила в собі відомостей, які б давали підстави для висновку про наявність умов, з якими положення статті 72 Закону України «Про

державну службу», пов`язують можливість відсторонення державного службовця від виконання посадових обов`язків.

На момент ознайомлення з текстом розпорядження Кабінету Міністрів України від 22.09.2023 № 830-р та наказу КРАІЛ від 26.09.2023 № 230-К ОСОБА_1 не було надано вичерпної інформації про фактичні та правові підстави для її відсторонення від виконання обов`язків члена КРАІЛ, що не спростовано учасниками справи, а отже, висновки суду першої інстанції, викладені в ухвалі Київського окружного адміністративного суду від 10.07.2024 про поновлення строку звернення до суду та в рішенні є обґрунтованими, а доводи апеляційних скарг Кабінету Міністрів України, КРАІЛ та Комісії з питань вищого корпусу державної служби не спростовують законності позовних вимог, що були задоволені судом першої інстанції за наслідками розгляду і вирішення цього спору, зокрема, і в частині строків звернення до суду з даним позовом.

Позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають частковому задоволенню, а доводи апеляційних скарг позивача, відповідачів та третьої особи не спростовують висновків суду першої інстанції та не є підставою для скасування чи зміни оскаржуваного рішення суду першої інстанції.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відповідності до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та прийнято судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційних скарг Кабінету Міністрів України, ОСОБА_1 , Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей, Комісії з питань вищого корпусу державної служби не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду, з огляду на що, рішення суду першої інстанції підлягає залишенню без змін.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 315, 316, 321, 322, 325, 328 - 331 КАС України, суд,

У Х В А Л И В :

Апеляційні скарги Кабінету Міністрів України, ОСОБА_1 , Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей, Комісії з питань вищого корпусу державної служби - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 19 вересня 2024 р. - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена, з урахуванням положень ст. 329 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя О.М. Ганечко

Судді В.В. Кузьменко

Я.М. Василенко

Повний текст постанови складено 20.05.2025.