Справа № 640/10122/20
Суддя: Татаринов Дмитро Вікторович
Дата ухвалення: 2025-05-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

23 травня 2025 року Справа № 640/10122/20 ЗП/280/590/25 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Татаринова Д.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м.Києві (вул. Володимирська, 13, м. Київ, 01601, ) до Національного технічного університету України «Київський політехнічний інститут імені Ігоря Сікорського» (пр. Перемоги, 37, м. Київ, 03056, ) про застосування заходів реагування, -

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві (далі позивач) звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Національного технічного університету України Київський політехнічний інститут імені Ігоря Сікорського (далі відповідач), в якому просить: застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщення центру культури та мистецтв Національного технічного університету України Київський політехнічний інститут імені Ігоря Сікорського, розташованого за адресою: проспект Перемоги, 37 у Солом`янському районі міста Києва до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки шляхом знеструмлення головного електрощитка будівлі, накладення печаток на вхідні двері будівлі та головний електрощит; обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення шляхом опечатування та відімкнення від джерел електроживлення покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві; контроль за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що в ході проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) Національного технічного університету України "Київський політехнічний інститут імені Ігоря Сікорського" щодо дотримання суб`єктом господарювання техногенної та пожежної безпеки встановлено, що об`єкт перевірки експлуатується з порушенням правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які детально описані в акті від 07 лютого 2020 року №104 та які створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Встановлення вказаних порушень зумовило позивача, відповідно до статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", звернутись із позовом до суду.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 травня 2020 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснити її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Заперечуючи проти задоволення позовних вимог у відзиві на позов представник відповідача вказує, що відповідачем усунуто порушення, зафіксовані актом від 07 лютого 2020 року №104.

У відповіді на відзив позивач вказує, що Національним технічним університетом України "Київський політехнічний інститут імені Ігоря Сікорського" не надано доказів повного усунення порушень, вказаних в акті від 07 лютого 2020 року №104.

В свою чергу у запереченнях представник відповідача наголошував на усуненні всіх порушень, зафіксованих актом від 07 лютого 2020 року №104.

Рішенням Окружного адміністративного суду м.Києві від 16 лютого 2021 року, залишеною без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 30 червня 2021 року, адміністративний позов задоволено.

Постановою Верховного Суду від 11 листопада 2021 року касаційну скаргу Національного технічного університету України «Київський політехнічний інститут імені Ігоря Сікорського» задоволено частково. Рішення Окружного адміністративного суду м.Києві від 16 лютого 2021 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 30 червня 2021 року у справі №640/10122/20 скасовано та направлено справу на новий розгляд до Окружного адміністративного суду м.Києві.

Скасовуючи рішення Окружного адміністративного суду м.Києві від 16 лютого 2021 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 30 червня 2021 року у справі №640/10122/20 Верховний Суд вказав, що судами попередніх інстанції не надано жодної оцінки наданим відповідачем доказам у розрізі кожного порушення, відображеного у акті перевірки. Отже, в разі якщо правовідносини між суб`єктом господарювання та органом державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки, стали спірними та перейшли в площину судового спору, то акт перевірки органу державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки, що складений за результатами контрольного заходу, є лише одним із доказів, оцінку якому дає виключно суд поряд з іншими доказами. В протилежному випадку (якщо би виключно акт органу нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки свідчив про виконання чи невиконання відповідачем вимог правил, інструкцій, ДБН тощо) функція суду була би нівельована, оскільки останній не здійснював би судочинство, а фактично затверджував би акт органу нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки своїм рішенням. За таких обставин, верховний суд прийшов до висновку, що висновки судів першої та апеляційної інстанції є передчасними та такими, що зроблені без повного з`ясування обставин, що мають значення для вирішення справи, та без оцінки наявних у матеріалах справи доказів в порядку статті 90 КАС України.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 листопада 2021 року адміністративну справу прийнято до провадження №640/10122/20, розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін з урахувнаням положень статті 262 КАС України.

17 січня 2022 року від представника відповідача на адресу Окружного адміністративного суду міста Києва надійшли додактові пояснення, в обгрунтування яких вказано, що не всі порушення правил пожежної і техногенної безпеки є такими, наявність яких може бути підставою для застосування заходу реагування у вигляді повного зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць тощо. Визначальним є створення такими порушеннями реальної загрози життю та/або здоров`ю людей, оскільки Правилами пожежної безпеки передбачено досить багато дрібних та таких вимог до підприємств, установ, організацій, які не створюють реальної загрози життю та/або здоров`ю людей. Також, вказує, що в розрізі кожного порушення відповідачем надавалися докази, що підтверджують відсутність або усунення виявлених порушень, зафіксованих Актом складеним за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 07 лютого 2020 року № 104. Однак, надані відповідачем докази суди першої та апеляційної інстанцій не дослідили, оцінки усуненим порушенням не надали, тоді як порушення, що створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей, було усунуто. Так само поза увагою судів залишилось те, що відповідачем на підтвердження вжиття заходів по усунення порушень, викладених в Акті № 104 від 07 лютого 2020 надано Договір № ВТ-20230 від 28 липня 2020 року з надання послуг з розробки проектно-кошторисної документації на капітальний ремонт системи пожежної сигналізації, системи оповіщення про пожежу та управління евакуацією людей в Центрі культури і мистецтв, Договір від 22 січня 2021 року № СПЗ-2123 на послуги з технічного обслуговування системи автоматичної пожежної сигналізації, а також Протокол розкриття тендерних пропозицій щодо процедури закупівлі робіт з капітального ремонту системи пожежної сигналізації, системи оповіщення про пожежу та управління евакуацією людей в Центрі культури і мистецтв. Як наслідок, судами першої та апеляційної інстанції не було враховано ту обставину, що в Центрі культури і мистецтв була встановлена система автоматичної пожежної сигналізації, яка частково знаходилась в працездатному стані і могла забезпечити своєчасне оповіщення про пожежу, а також було вжито заходів щодо проведення капітального ремонту установок автоматичної пожежної сигналізації в решті приміщень Центру культури і мистецтв. Вжиття відповідачем заходів в частині проведення капітального ремонту системи пожежної сигналізації та системи управління евакуацією людей в решті приміщень Центру культури і мистецтв додатково підтверджується Актом приймання виконаних будівельних робіт за Договором № ВТ-21306 від 15 вересня 2021 року. В задоволенні позову просить відмовити.

Законом України від 13 грудня 2022 року № 2825-IX Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду (далі - Закон № 2825-IX) ліквідовано вказаний адміністративний суд. Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя. Інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом України Про внесення зміни до пункту 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду щодо забезпечення розгляду адміністративних справ, але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України.

На виконання положень пункту 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону № 2825-ІХ Окружним адміністративним судом міста Києва справу надіслано до Київського окружного адміністративного суду.

На виконання Закону України Про внесення зміни до пункту 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду та відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16 вересня 2024 року №399, Київським окружним адміністративним судом передано справу до Запорізькому окружному адміністративному суду.

Справа надійшла до Запорізького окружного адміністративного суду 18 березня 2025 року.

Відповідно до вимог статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України та за результатами автоматизованого розподілу справ між суддями, адміністративну справу передано на розгляд судді Запорізького окружного адміністративного суду Татаринову Д.В.

Ухвалою суду від 24 березня 2025 року адміністративну справу № 640/10122/20 прийнято до провадження суддею Запорізького окружного адміністративного суду Татариновим Д.В., призначено справу до судового розгляду по суті за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

07 квітня 2025 року року від представника позивача на адресу суду надійшли пояснення, у яких останній вказує, що у відношенні відповідача по справі винесений припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 05 січня 2021 року № 479 на об`єкті перевірки - Центр культури та мистецтв. В подальшому, будь-яких звернень відповідача з приводу проведення перевірки на підтвердження усунення останнім порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, зафіксованих Актом № 104, до Головного управління не надходило. Окрім того, зазначає, що відповідно до вимог постанови Кабінету Міністрів України «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» від 13 березня 2022 року № 303 припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) на період воєнного стану. Водночас, КПІ не позбавлений права на звернення до Головного управління із письмовою заявою про проведення позапланового заходу державного (нагляду) контролю щодо дотримання останнім вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки. У зв`язку з чим, позивач в повному обсязі підтримує позовні вимоги, з урахуванням всіх доказів, що містяться в матеріалах справи. Позовну заяву просить задовольнити.

11 квітня 2025 року від представника відповідача на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, який містить заперечення проти задоволення позову з огляду на усуненя більшості виявлених позивачем порушень. Також, акцентує увагу суду на тому, що враховуючи, що приміщення Центру культури та мистецтв КПІ ім. Ігоря Сікорського обладнані системою автоматичної пожежної сигналізації, системою оповіщення про пожежу та управління евакуацією людей, а також вжиті відповідачем заходи, реальна загроза життю та здоров`ю людей наразі не створюється. Враховуючи зазначене вище, застосування заходу реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень Центру культури і мистецт КПІ ім. Ігоря Сікорського, коли повністю усунено порушення, які створювали загрозу життю та здоров`ю людей, не є доцільним, не є пропорційним між правовими наслідками для Відповідача і цілями його застосування, не пов`язаний раціонально з метою його застосування. Враховуючи вказане, у задоволенні позову просить відмовити.

Також, 23 квітня 2025 року представником відповідача до суду через особистий кабінет в підсистемі «Електронний суд» подано додаткові пояснення, до яких додано копію гарантійного листа від 01 лютого 2021 року № Р/0600.01/0606.01/348/2021, згідно яого останній просив позивача відтермінувати строки виконання відповідних пунктів приписів № 437, 463 та 479 від 05 січня 2021 року. Також, до пояснень, на підтвердженя факту звернення відповідача до позивача разом із заявою про усунення порушень після винесення приписів, додано лист від 05 грудня 2022 року № Вих. 3/0600.01/0777.01/44/2022, яким позивача повідомлено про усунення більшості порушень та необхідність врахування позивачем вказаного листа в подальшому.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

На підставі наказу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві від 26 грудня 2019 року №1117, Солом`янським районним управлінням Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання Національного технічного університету України "Київський політехнічний інститут імені Ігоря Сікорського" техногенної та пожежної безпеки, за результатом якого складений Акт від 07 лютого 2020 року №104 (далі - Акт).

Вищезазначеним Актом зафіксовано ряд порушень відповідачем Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року №1417 (зі змінами внесеними наказом МВС України від 31 липня 2017 року №657, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 22 серпня 2017 року за №1048/30916), зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 05 березня 2015 року за №252/26697 (далі - ППБУ), зокрема:

- посадовою особою не пройдено навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 року №444 "Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях";

- висота проходів на шляхах евакуації балкону в залі менше 2-х метрів;

- з третього поверху не передбачено два евакуаційних виходи (розміщена картинна галерея);

- не надані результати іспитів зразків штучного килимового покриття залу щодо токсичності продуктів горіння, помірної димоутворювальної здатності та відповідності гркпам поширення полум`я РП1, РП2;

- дерев`яні конструкції сценічної коробки (колосники, робочі галереї тощо) не оброблені вогнезахисними засобами, що забезпечують І групу вогнезахисної ефективності;

- горючі декорації, сценічне оформлення, драпіювання в залі не оброблено вогнезахисними речовинами;

- сцена не відокремлена від залу для глядачів протипожежною завісою 1-го типу ;

- глядацький зал без природнього освітлення не обладнаний спеціальною системою димовидалення;

- щомісячно не проводяться перевірки пожежних насосів. Відсутній журнал перевірки надійності переведення пожежних насосів з основного на резервне електропостачання;

- двері на шляху евакуації (евакуаційний вихід) не навішені з урахуванням їх відчинення по ходу евакуації;

- на першому поверсі опорядження (облицювання) стін виконано з матеріалів з невизначеною пожежною небезпекою (евакуаційний вихід);

- висота проходу на шляхах евакуації 1-ого поверху менша 2-х метрів (евакуаційний вихід);

- двері евакуаційних виходів з будівлі замкнені на замки, які не відкриваються зсередини без ключа;

- допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж;

- не надані акти проведення прихованих робіт по прокладанню електропроводів за підвісними стелями;

- не надано документацію щодо класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах (протипожежні двері електрощитової);

- не всі приміщення обладнані системою автоматичної пожежної сигналізації з виводом сигналу від приймально-контрольного приладу на пульт централізованого пожежного спостерігання;

- не підтверджено, що системи протипожежного захисту знаходяться у справному стані та утримуються в постійній готовності до виконання роботи;

- приміщення не обладнані системою оповіщення про пожежу;

- не надані підтверджуючі матеріали щодо захисту будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів;

- допускається захаращення елекрощитової матеріальними цінностями;

- з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;

- не всі шафки пожежних кранів пристосовані для опломбування та візуального огляду їх без розкривання;

- не всі пожежні кран-комплекти укомплектовані пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом, а також важелем для полегшення відкривання вентиля;

- з метою проведення заходів із запобігання виникненню пожеж та організації їх гасіння не створено добровільну пожежну охорону;

- допускається знімання пристроїв для самозачинення дверей сходових кліток, а також фіксування самозакривних дверей у відчиненому положенні;

- шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням, а евакуаційні виходи не позначені світловими покажчиками «Вихід»;

- шляхи евакуації захаращені матеріальними цінностями;

- відсутні спеціально призначені особи з питань цивільного захисту;

- не здійснено навчання працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки.

Примірник вищезазначеного Акту направлено на адресу відповідача засобами поштового зв`язку, у зв`язку із відмовою представника відповідача отримати його нарочно.

З огляду на те, що відповідачем в добровільному порядку не усунено виявлениі порушення норм пожежної та техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Надаючи правову оціну спірним правовідносинам суд виходить із наступного.

Положеннями статті 3 Конституції України встановлено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Організаційно-правові засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України від 05 квітня 2007 року № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон № 877-V).

Відповідно до абзацу другого статті 1 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Частиною першою статті 3 Закону № 877-V визначено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами: пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності; підконтрольності і підзвітності органу державного нагляду (контролю) відповідним органам державної влади; рівності прав і законних інтересів усіх суб`єктів господарювання; гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання; об`єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю), неприпустимості проведення перевірок суб`єктів господарювання за анонімними та іншими безпідставними заявами, а також невідворотності відповідальності осіб за подання таких заяв; здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом; відкритості, прозорості, плановості й системності державного нагляду (контролю); неприпустимості дублювання повноважень органів державного нагляду (контролю) та неприпустимості здійснення заходів державного нагляду (контролю) різними органами державного нагляду (контролю) з одного й того самого питання; невтручання органу державного нагляду (контролю) у діяльність суб`єкта господарювання, якщо вона здійснюється в межах закону; відповідальності органу державного нагляду (контролю) та його посадових осіб за шкоду, заподіяну суб`єкту господарювання внаслідок порушення вимог законодавства, порушення прав та законних інтересів суб`єкта господарювання; дотримання умов міжнародних договорів України; незалежності органів державного нагляду (контролю) від політичних партій та будь-яких інших об`єднань громадян; наявності одного органу державного нагляду (контролю) у складі центрального органу виконавчої влади; презумпції правомірності діяльності суб`єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків суб`єкта господарювання та/або повноважень органу державного нагляду (контролю); орієнтованості державного нагляду (контролю) на запобігання правопорушенням у сфері господарської діяльності; недопущення встановлення планових показників чи будь-якого іншого планування щодо притягнення суб`єктів господарювання до відповідальності та застосування до них санкцій; здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності.

Частиною першою статті 4 Закону № 877-V передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Відповідно до частини сьомої статті 7 Закону № 877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

В силу статті 47 КЦЗ України державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Відповідно до частин першої та другої статті 64 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Згідно зі статтею 66 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Відповідно до пункту 12 частини першої статті 67 КЦЗ України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до частини першої статті 68 КЦЗ України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом (частина друга статті 68 КЦЗ України).

Згідно з вимогами статті 70 КЦЗ України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (частина друга цієї статті).

Системний аналіз вищезазначених правоих правових норм дає підстави для висновку, що застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки. Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і ці порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Аналогічний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 16 лютого 2022 року у справі № 640/10135/20, від 29 лютого 2024 року у справі № 420/1984/20, від 19 вересня 2024 року у справі № 280/693/20, від 30 квітня 2025 року у справі № 280/8250/20.

Окрім того, у постанові від 23 червня 2022 року у справі № 560/670/21 Верховний Суд виснував, що захід реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг є виключним (крайнім) заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. При обранні такого заходу реагування позивачем, як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли, та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 21 жовтня 2019 року у справі № 810/4274/17, від 30 вересня 2020 року у справі № 580/34/19, від 01 грудня 2021 року у справі № 826/9226/16.

Такий захід реагування як повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту - не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

До таких висновків дійшов Верховний Суд, зокрема, у постанові від 28 лютого 2019 року у справі № 810/2400/18.

Слід також врахувати, що у постанові від 16 червня 2022 року у справі № 640/10140/20 Верховний Суд, окрім іншого, зазначив, що під час прийняття судового рішення мають бути враховані не лише обставини і підстави, які спонукали позивача як суб`єкта владних повноважень звернутися до суду з позовом про застосування заходів реагування, але і ті, які існують на час ухвалення судового рішення.

У протилежному випадку застосування заходів реагування, як виключного заходу, в судовому порядку поширюватиметься на всіх суб`єктів господарювання, відносно яких проведено перевірку і встановлено порушення, які за оцінкою спеціально уповноваженого органу, створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей. Втім, за своїм змістом і суттю застосування такого заходу, він застосовується до усунення виявлених порушень та існування реальної загрози життю та/або здоров`ю людей (частина п`ята статті 4 Закону № 877-V), у зв`язку з чим його застосування після усунення виявлених порушень втрачає той сенс, який законодавством покладений як основа і правова підстава його застосування (аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 21 лютого 2020 року у справі № 815/6365/17).

Так, судом судом під час розгляду справи № 640/10122/20 встановлено, що відповідачем вживались заходи щодо усунення вказаних в Акті порушень, результати яких перевірялись позивачем.

Зокрема, у період з 16 по 30 грудня 2020 року позивачем здійснена позапланова перевірка щодо усунення вказаних порушень, за результатами якої видано припис № 479 від 05 січня 2021 року, в якому з перелічених в Акті № 104 від 07 лютого 2020 року порушень залишились наступні порушення:

1) пункт 16 розділу II ПББУ - посадовою особою не пройдено навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26.06.2013 № 444 «Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях»;

2) пункт 2.23 глави 2 розділу III ППБУ - висота проходів на шляхах евакуації балкону в залі менше 2-х метрів;

3) пункт 2.4 глави 2 розділу VI ППБУ - сцена не відокремлена від залу для глядачів протипожежною завісою 1 -го типу;

4) пункт 1.2 глави 1 розділу V ППБУ - глядацький зал без природнього освітлення не обладнаний спеціальною системою димовидалення;

5) пункт 2.3.4 глави 2 розділу V ППБУ - щомісячно не проводяться перевірки пожежних насосів. Відсутній журнал перевірки надійності переведення пожежних насосів з основного на резервне електропостачання;

6) висота проходу на шляхах евакуації 1-го поверху менша 2-х метрів (евакуаційний вихід);

7) пункт 1.2 глави 1 розділу V ППБУ - не всі приміщення обладнані системою автоматичної пожежної сигналізації з виводом сигналу від приймально-контрольного приладу на пульт централізованого пожежного спостерігання;

8) пункт 1.1 глави 1 розділу V ППБУ - не підтверджено, що системи протипожежного захисту знаходяться у справному стані та утримуються в постійній готовності до виконання роботи;

9) пункт 1.2 глави 1 розділу V ППБУ - приміщення не обладнані системою оповіщення про пожежу;

10) пункт 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ - не надані підтверджуючі матеріали щодо захисту будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів;

11) пункт 1.6 глави 1 розділу IV ППБУ - з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;

12) пункт 2.2 глави 2 розділу V ППБУ - не всі пожежні кран-комплекти укомплектовані пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом, а також важелем для полегшення відкривання вентиля;

13) пункт 2.37 глави 2 розділу III ППБУ - допускається знімання пристроїв для самозачинення дверей сходових кліток, а також фіксування самозакривних дверей у відчиненому положенні;

14) пункт 2.31 глави 2 розділу III ППБУ - шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням, а евакуаційні виходи не позначені світловими покажчиками «Вихід»;

15) пункт 8 частини першої статті 20 КЦЗУ - не здійснено навчання працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки.

Припис в графі «Відмітка про виконання» містить запис «виконано, підпис, прізвище, дату 09 березня 2021 року». Відмітка про виконання проставлена по порушенням 1, 2, 5, 6, 10, 11, 12, 13, 14, 15.

Представник відповідача зазначає, що 09 березня 2021 року під час перевірки на приписі отримано відмітки про усунення порушень.

Суд зазначає, що запис прізвища виконан від руки, прописом нерозбірливо, тому ідентифікувати особу неможливо, представник позивача в наданих додаткових письмових пояснення від 07 квітня 2025 року заперечує проведення перевірки стосовно виконання припису № 479.

Враховуючи відсутність доказів провдення первірки припису № 479, суд не може прийняти відмітки про виконання по порушенням 1, 2, 5, 6, 10, 11, 12, 13, 14, 15.

Суд надаючи оцінку наданим представником відповідача доказам щодо усунення встановлених порушень встановив наступне.

Пункт 16 розділу II ПББУ - посадовою особою не пройдено навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26.06.2013 № 444 «Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях». Порушення усунуто, представником відповідача надано протокол засідання комісії з перевірки знань з питань пожежної безпеки № 4 від 09 червня 2020 року.

Пункт 2.23 глави 2 розділу III ППБУ - висота проходів на шляхах евакуації балкону в залі менше 2-х метрів, висота проходу на шляхах евакуації 1-го поверху менша 2-х метрів (евакуаційний вихід). Порушення відсутнє, оскільки висота проходів на шляхах евакуації балкону в залі та проходу на шляхах евакуації 1-го поверху більше 2-х метрів (підтверджується фототаблицею).

Пункт 2.3.4 глави 2 розділу V ППБУ - щомісячно не проводяться перевірки пожежних насосів. Відсутній журнал перевірки надійності переведення пожежних насосів з основного на резервне електропостачання. Порушення усунуто, надано копію журналу експлуатації і ремонтів насосних агрегатів.

Пункт 2.4 глави 2 розділу VI ППБУ - сцена не відокремлена від залу для глядачів протипожежною завісою 1 -го типу. Порушення усунуто, надано договір № ВТ-20229 від 24 липня 2020 року про надання послуг з вогнезахисного оброблення текстильних матеріалів (завіса та кавролінове покриття) в актовій залі центру, акт перевірки відповідності вогнезахисту № 3/28 від 01 вересня 2020 року, акт випробувань від 12 квітня 2023 року.

Пункт 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ - не надані підтверджуючі матеріали щодо захисту будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів. Порушення усунуто, надано протокол вимірювання опору розіткання на блискавкозахисному устаткуванні № 16 від 02 березня 2020 року.

Пункт 1.6 глави 1 розділу IV ППБУ з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів. Порушення усунуто, підтверджується копіями акту освідчення стану електромереж від 25 травня 2020 року та розпорядженням КПІ ім. І. Сікорського № 5/9 від 15 січня 2020 року.

Пункт 2.2 глави 2 розділу V ППБУ - не всі пожежні кран-комплекти укомплектовані пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом, а також важелем для полегшення відкривання вентиля. Порушення усунуто (підтверджується фототаблицею).

Пункт 2.37 глави 2 розділу III ППБУ - допускається знімання пристроїв для самозачинення дверей сходових кліток, а також фіксування самозакривних дверей у відчиненому положенні. Порушення усунуто (підтверджується фототаблицею).

Пункт 2.31 глави 2 розділу III ППБУ - шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням, а евакуаційні виходи не позначені світловими покажчиками «Вихід». Порушення усунуто (підтверджується фототаблицею).

Пункт 8 частини першої статті 20 КЦЗУ - не здійснено навчання працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки. Порушення усунуто, що підтверджується копіями посвідчень НОМЕР_1 , АА № 007698 та розпорядженням № 5/189 від 10 жовтня 2019 року.

Стосовно підтвердження виконання пункту 1.2 глави 1 розділу V ППБУ - не всі приміщення обладнані системою автоматичної пожежної сигналізації з виводом сигналу від приймально-контрольного приладу на пульт централізованого пожежного спостерігання; пункту 1.1 глави 1 розділу V ППБУ - не підтверджено, що системи протипожежного захисту знаходяться у справному стані та утримуються в постійній готовності до виконання роботи; пункту 1.2 глави 1 розділу V ППБУ - приміщення не обладнані системою оповіщення про пожежу суд зазначає.

На час розгляду справи, для підтвердження усунення відповідачем порушень, останнім до суду надано насупні документи: копія договру № ВТ-20230 від 28 липня 2020 року щодо розробки проектно-кошторисної документації на капітальний ремонт системи пожежної сигналізації, системи оповіщення про пожежу та управляння евакуацією людей, акт надання послуг № 409 від 03 грудня 2020 року; договір підряду № ВТ-21306 від 15 вересня 2021 року щодо капітального ремонту системи пожежної сигналізації та системи управління евакуацією людей в Центрі культури та мистецтва Національного технічного університету України «Київський політехнічний інститут імені Ігоря Сікорського», додаток № 1 до договору № ВТ-21306 «Графік виконання робіт», додоток № 2 до договору № ВТ-21306 «План фінансування робіт», довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за договором підряду № ВТ-21306 від 15 вересня 2021 року, акт № 1 приймання виконаних будівельних робіт за договором підряду № ВТ-21306 від 15 вересня 2021 року, договір підряду № БОС-03 від 17 серпня 2022 року щодо капітального ремонту системи пожежної сигналізації та системи управління евакуацією людей в Центрі культури та мистецтва Національного технічного університету України «Київський політехнічний інститут імені Ігоря Сікорського», додаток № 1 до договору № БОС-03 «Графік виконання робіт», додоток № 2 до договору № БОС-03 «План фінансування робіт», додаткова угода № 1 до договору підряду № БОС-03 від 17 серпня 2022 року, додаткова угода № 2 до договору підряду № БОС-03 від 29 грудня 2022 року, довідки про вартість виконаних будівельних робіт за жовтень 2022 року за договором підряду № БОС-03 від 17 серпня 2022 року, акт приймання виконаних будівельних робіт за договором підряду № БОС-03 від 17 серпня 2022 року, довідки про вартість виконаних будівельних робіт за листопад 2022 року за договором підряду № БОС-03 від 17 серпня 2022 року), акту приймання виконаних будівельних робіт за листопад 2022 року за договором підряду № БОС-03 від 17 серпня 2022 року, акт № ОС.2020.09/01/2022 від 30 листопад 2022 року оцінки (перевірки) відповідності системи автоматичної пожежної сигналізації, системи оповіщення про пожежу.

В той же час, наведений судом перелік документів не підтверджує усунення виявлених позивачем порушень, оскільки сам факт закупівлі обладнання, матеріалів, проведення монтажних робіт, ремонту сигналізації не свідчить про належне виконання раніше виявлених порушень. Так, з наданих до суду документів не вбачається за можливе встановити, що глядацький зал обладнаний спеціальною системою димовидалення. Також, неможливо встановити, що всі приміщення відповідача фактично обладнані системою автоматичної пожежної сигналізації саме з виводом сигналу від приймально-контрольного приладу на пульт централізованого пожежного спостерігання, як того вимагають правила пожежної безпеки. Окрім того, наданими відповідачем до суду документами не підтверджено, що всі системи протипожежного захисту знаходяться у справному стані та утримуються в постійній готовності до виконання роботи. Також, з наданих документів не вбачається за можливе встановити, що всі приміщення відповідача фактично обладнані системою оповіщення про пожежу.

Таким чином, суд не погоджується із доводами відповідача стосовно усунення ним порушень в цій частині.

Відповідно до пункту 4 розділу І Правил пожежної безпеки (далі в редакції, чинній станови на дату виникнення спірних правовідносин) пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.

Пунктом 1.1 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки усі системи протипожежного захисту мають бути справними і утримуватися в постійній готовності до виконання роботи. Несправності, які впливають на їх працездатність, повинні усуватися негайно, інші несправності усуваються в передбачені регламентом терміни, при цьому необхідно робити записи у відповідних журналах.

Згідно з пунктом 1.2 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту».

Суд зазначає, що ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» поширюються на проектування, монтування систем протипожежного захисту об`єктів будівництва, а саме: автоматичних систем пожежогасіння та флегматизації; автономних систем пожежогасіння; систем пожежної сигналізації; системи керування евакуюванням (в частині систем оповіщення про пожежу і покажчиків напрямку евакуювання; систем протидимного захисту; систем централізованого пожежного спостерігання; диспетчеризації систем протипожежного захисту.

Система протипожежного захисту - комплекс технічних засобів, що змонтований на об`єкті, призначений для виявлення, локалізування та ліквідування пожеж без втручання людини, захисту людей, матеріальних цінностей та довкілля від впливу небезпечних чинників пожежі.

Системи пожежної сигналізації призначені для раннього виявлення пожежі та подавання сигналу тривоги для вжиття необхідних заходів (наприклад: евакуювання людей, виклик пожежно-рятувальних підрозділів, запуск протидимних систем пожежогасіння, здійснення управління протипожежними клапанами, дверима, воротами та завісами (екранами), відключенням або блокуванням (розблокуванням) інших інженерних систем та устатковання при сигналі «пожежа» тощо).

Системи пожежної сигналізації повинні: а) виявляти ознаки пожежі на ранній стадії; б) передавати тривожні сповіщення до пристроїв передавання пожежної тривоги та попередження про несправність; в) формувати сигнали управління для систем протипожежного захисту та іншого інженерного обладнання, що задіяне при пожежі; г) сигналізувати про виявлену несправність, яка може негативно впливати на нормальну роботу систем пожежної сигналізації.

Система керування евакуюванням - сукупність технічних засобів та організаційних заходів, призначених для оповіщування про виникнення пожежі та подавання сигналів керування евакуюванням.

Система оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей призначена для оповіщення людей, що знаходяться в будинку (споруді), про виникнення пожежі з метою створення умов для їх своєчасного евакуювання. За способами оповіщення система оповіщення ділиться на світлові (візуальні), звукові, мовленнєві та комбіновані.

З вищевикладеного вбачається, що відсутність (несправність) необхідних систем заходів для уникнення пожежі, забезпечення своєчасного її виявлення та гасіння, попередження людей про небезпеку - створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей.

Отже, виходячи із встановлених обставин цієї справи та неусунених відповідачем порушень в сфері пожежної безпеки, суд доходить до висновку, що виявлені порушення, які не було усунуто, становлять загрозу життю та здоров`ю людей.

Існування (неусунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійно достатньою правовою підставою для застосування до відповідача відповідних заходів реагування.

Вказаний висновок узгоджується із позицією, висловленою Верховним Судом у постановах від 05 травня 2022 року у справі № 160/4988/19, від 19 липня 2023 року у справі № 200/2315/20-а, від 29 лютого 2024 року у справі № 420/1984/20.

Окрім того, суд враховує, що в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження факту звернення відповідача із заявою про проведення перевірки на підтведження повного усунення раніше виявлених порушень. Листи від 01 лютого 2021 року № Р/0600.01/0606.01/348/2021, від 05 грудня 2022 року № Вих. 3/0600.01/0777.01/44/2022, на які у додаткових поясненнях посилається відповідач, містять прохання про відтермінування строків виконання відповідних пунктів приписів № 437, 463 та 479 від 05 січня 2021 року, а також про часткове усунення недоліків. Прохання провести перевірку щодо усунення ранішен виявлених порушень листи не містять.

На думку суду, належним доказом усунення порушень є акт, який фіксує проведення фахівцями перевірки та відсутність порушень правил, норм пожежної безпеки.

За вказаних обставин, та враховуючи встановлені під час розгляду справи порушення вимог законодавства в у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки відповідачем, які усунуто частково, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для застосування до Національного технічного університету України "Київський політехнічний інститут імені Ігоря Сікорського" заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщення центру культури та мистецтв до повного усунення порушень.

Частиною 1 статті 372 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні. Так само на відповідних суб`єктів владних повноважень можуть бути покладені обов`язки щодо забезпечення виконання рішення.

При цьому, суд звертає увагу, що відімкнення від джерел електроживлення, є в свою чергу відповідним клопотанням про приведення вказаних вище заходів реагування у дію, тобто способом виконання вказаного рішення, у задоволені якого суд відмовляє.

Між іншим, вказаний спосіб виконання вказаного рішення був передбачений наказом МНС України від 21 жовтня 2004 року №130 "Про затвердження Інструкції про порядок та умови застосування органами державного пожежного нагляду запобіжних заходів", зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 08 листопада 2004 року за №1416/10015, який втратив чинність 21 травня 2017 року.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що застосування заходів реагування у вигляді часткового зупинення експлуатації приміщень, є саме тим заходом, що направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Також суд вважає за необхідне покласти обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві.

Згідно зі статтею 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані докази, враховуючи, що позивачем, як суб`єктом владних повноважень доведено наявність підстав для застосування заходів реагування, в той час, коли відповідачем не доведено суду відсутність порушень вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, які стоврюють загрозу життю та здоров`ю людей, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві та вважає їх такими, що підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до частини 2 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки матеріали справи не містять доказів понесення позивачем витрат, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз, підстави для стягнення з відповідача на користь позивача судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 72-77, 139, 143, 241-246, 255, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві задовольнити частково.

Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщення центру культури та мистецтв Національного технічного університету України "Київський політехнічний інститут імені Ігоря Сікорського", розташованого за адресою: проспект Перемоги, 37 у Солом`янському районі міста Києва до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки від 07 лютого 2020 року №104.

Обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві.

В задволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення у повному обсязі складено та підписано 23 травня 2025 року.

Суддя Д.В. Татаринов