Справа № 308/6733/25
Суддя: Голяна О. В.
Дата ухвалення: 2025-05-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 308/6733/25
У Х В А Л А

23 травня 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі головуючої судді Голяни О.В., за участю секретаря судового засідання Газій А.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання позивача ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду в справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови та закриття провадження у справі,-

в с т а н о в и в:

В провадженні суду знаходиться на розгляді адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 майора ОСОБА_2 №223-1 від 30.01.2025 про накладення на ОСОБА_1 адміністративного штрафу в сумі 17 000,00 грн. за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.210-1 КУпАП, та закриття провадження у справі за відсутністю складу та події адміністративного правопорушення.

Процесуальні дії по справі.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.05.2025 вказану справу передано на розгляд судді Голяні О.В.

Ухвалою суду від 15.05.2025 прийнято адміністративний позов до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд адміністративної справи постановлено здійснювати за правилами ст. 286 КАС України.

Заяви та клопотання.

Разом із адміністративним позовом позивачем ОСОБА_1 заявлено клопотання про поновлення строку звернення до суду. Вказане клопотання обґрунтоване тим, що пропуск строку звернення до суду зумовлений поважними причинами, зокрема оскаржувану постанову він отримав 23.04.2024 засобом поштового зв`язку, після чого звернувся до суду з адміністративним позовом про скасування цієї постанови, втім ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 02.05.2025 його позов було залишено без руху (ухвалу суду позивач не отримав), а ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 13.05.2025 його позов повернуто через неусунення недоліків.

Позиції учасників справи в судовому засіданні.

У судове засідання позивач не з`явився, через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи у його відсутності.

Представник відповідача в судове засідання, будучи належним чином повідомлений про час, дату і місце його проведення, не з`явився, відомостей щодо дотримання позивачем строку для оскарження спірної постанови не надав.

Розглянувши клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до частини 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Абзацом першим частини 2 статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За змістом частини 2 статті 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом (частина 1 статті 118 КАС України).

За змістом частини 1 статті 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Правова регламентація поновлення процесуального строку забезпечується, серед іншого, приписами частин 1, 3 та 6 статті 121 КАС України. Вказані норми визначають, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні.

Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Суд встановив, що оскаржувана постанова відповідача датується 30.01.2025, яку відповідач засобом поштового зв`язку надав органу поштового зв`язку для направлення ОСОБА_1 19.04.2025, що підтверджено штампом на копії зворотної сторони поштового повідомлення (конверту), а тому доводи позивача щодо отримання ним постанови 23.04.2025 узгоджуються з матеріалами справи і не спростовані відповідачем.

Відтак, першим днем 10-денного строку для її оскарження є 24.04.2025, а останнім 05.05.2025 із урахуванням того, що 03 04 квітня 2025 є вихідними днями (субота, неділя).

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 02.05.2025 позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови серії №223-1 від 30.01.2025 залишено без руху, а ухвалою цього ж суду від 12.05.2025 повернуто позивачу у зв`язку з неусуненням недоліків позовної заяви.

При цьому до суду з даним позовом позивач звернувся з пропуском 10-денного строку, зокрема 14.05.2025.

Оцінюючи поважність причин пропуску строку звернення до суду, суд виходить із такого.

Суд звертає увагу на те, що правова природа строку звернення до суду дозволяє констатувати, що запровадження строку, у межах якого фізична або юридична особа, орган державної влади та місцевого самоврядування можуть звернутися до суду з позовом, апеляційною чи касаційною скаргою, обумовлено передусім необхідністю дотримання принципу правової визначеності, що є невід`ємною складовою верховенства права.

При цьому зі змісту положень КАС України вбачається, що у ньому, як правило, не визначено граничні межі, у яких адміністративні суди можуть приймати рішення про поновлення строку звернення до суду. Окрім цього, не містить КАС України й конкретних підстав та критеріїв, за якими можливо оцінити поважність причин пропуску відповідного строку.

У вимірі спірних правовідносин суд бере до уваги, що позивач діяв добросовісно, фактично здійснив спробу звернення в межах встановленого законом процесуального строку, але адміністративний позов був повернутий останньому у зв`язку з недоліками позовної заяви, відповідач не висловив заперечення проти клопотання про поновлення строку.

У зв`язку з викладеним суд висновує, що своєчасному зверненню до суду із цим позовом передувала активна поведінка позивача, спрямована на оскарження спірної постанови, і з таких підстав суд вважає, що строки звернення до суду пропущені з поважних причин.

Частиною 2 статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Ілхан проти Туреччини" зазначено, що правило встановлення обмежень звернення до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи (Ilhan v. Turkey №22277/93).

Відтак з метою забезпечення принципу правової визначеності та запобігання порушенню принципу верховенства права суди повинні досліджувати дотримання строку звернення до суду, причини його пропуску та послідовно застосовувати відповідні правові наслідки його спливу.

З огляду на викладене суд дійшов висновку про наявність підстав для поновлення строку на звернення до суду, а тому клопотання позивача необхідно задовольнити.

Керуючись статтями 121, 123, 243, 248, 256 КАС України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання позивача ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду - задовольнити.

Визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду із позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови та закриття провадження у справі.

Поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду із позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови та закриття провадження у справі.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення та окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу суду можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя Олена ГОЛЯНА