Справа № 440/10411/24
Суддя: Чалий І.С.
Дата ухвалення: 2025-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2025 р.Справа № 440/10411/24

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Чалого І.С.,

Суддів: Ральченка І.М. , Катунова В.В. ,

за участю секретаря судового засідання Кривенка Т.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду (головуючий суддя І інстанції Головко А.Б.) від 21.01.2025 року (повний текст складено 31.01.2025 року) по справі № 440/10411/24

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління ДПС у Полтавській області

про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернулася до Полтавського окружного адміністративного суду із позовною заявою, в якій просила визнати протиправним та скасувати наказ № 27-дс від 01.08.2024 року "Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 ".

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що оскаржуваний наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності прийнято протиправно, оскільки в її діях відсутній склад дисциплінарного правопорушення. Згідно наказу позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за вчинення двох дисциплінарних проступків: порушення правил етичної поведінки державних службовців та невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їх повноважень. Під час перевірки відповідачем було встановлено, що ОСОБА_1 здійснила перегляд вкладок та документів в ІКС "Податковий блок" стосовно ФОП ОСОБА_2 , ТОВ "Фірма Харчпромсервіс", ПП "Зернова компанія "Укрзернотранзит", Опішнянська філія ТОВ "Метекс", ПП "Маркет трейд" без службової необхідності, а також несвоєчасно здійснила повідомлення про потенційний конфлікт інтересів з моменту одруження із ОСОБА_2 . Позивач звертає увагу, що згідно посадових обов`язків вона виконує свої службові повноваження виключно у сфері контролю міжнародної діяльності та жоден із зазначених суб`єктів господарювання не здійснює міжнародної діяльності, а тому у неї не було конфлікту інтересу. В поданні та наказі не вказано, в чому полягає невиконання або неналежне виконання позивачем посадових обов`язків та актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їх повноважень. Вважає, що вона не порушувала антикорупційне законодавство та правила етичної поведінки.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 21.01.2025 року по справі № 440/10411/24 позовні вимоги задоволено.

Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління ДПС у Полтавській області № 27-дс від 01.08.2024 року "Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 ".

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області на користь ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 1211,20 грн.

Відповідач не погодився з рішенням суду першої інстанції та подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права з підстав, викладених в апеляційній скарзі. В обґрунтування вимог апеляційної скарги посилається на те, що під час дисциплінарного провадження встановлено, що Тонконог Ірина здійснювала перегляди вкладок та документів в ІКС «Податковий блок» стосовно ФОП ОСОБА_2 (податковий номер НОМЕР_1 ), ТОВ «Фірма Харчпромсервіс» (), ПП «Зерноторгова компанія «Укрзернотранзит» (), Опішнянська філія ТОВ «Метекс» (), ПП «Маркет Трейд» () без службової необхідності в межах функціональних повноважень, маючи наявний приватний інтерес, використовуючи наданий доступ до ІКС «Податковий блок» та несвоєчасно здійснила повідомлення про потенційний конфлікт інтересів з моменту одруження із ОСОБА_2 (свідоцтво про шлюб від 10.01.2023 серії НОМЕР_2 ), чим допустила порушення пункту 1, 2 частини першої статті 28, частини першої статті 38 Закону України від 14.10.2014 № 1700- VII «Про запобігання корупції», зі змінами, (далі - Закон № 1700) та підпункту 3.1.2 пункту 3.1 розділу III Порядку № 226, пункту 1 та 4 розділу IV «Використання службового становища, ресурсів та інформації» Загальних правил етичної поведінки, пункту 3.1 та З розділу 3 «Загальні обов`язки Працівників», пункту 5.1 та 5.4 розділу 5 «Використані службового становища, ресурсів та інформації» Правил етичної поведінки в орган; Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС від 02.09.2019 № 52 зі змінами (далі - ПЕП), пунктів 2, 8, 9 статті 8 Закону № 889-VIII, що є дисциплінарним проступком відповідно до пунктів 2, 5 частини другої статті 65 Закону № 889-VIII та правопорушення пов`язаним з корупцією.

Позивач подала відзив на апеляційну скаргу, в якому наполягає на законності рішення суду першої інстанції, просить залишити його без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Сторони про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

В судовому засіданні позивач та її представник проти задоволення апеляційної скарги заперечували, просили залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Представник відповідача підтримав доводи апеляційної скарги, просив її задовольнити, рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення позивача та представників сторін у судовому засіданні, перевіривши рішення суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги та відзив на неї, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що 15.07.2022 року згідно наказу Головного управління ДПС у Полтавській області № 211-о ОСОБА_1 , начальника відділу позапланових перевірок ризикових платників та аналізу податкової інформації управління податкового аудиту, переведено на посаду завідувача сектору контролю міжнародної діяльності відділу трансфертного ціноутворення.

28.03.2024 року завідувачем сектору контролю міжнародної діяльності відділу трансфертного ціноутворення Головного управління ДПС у Полтавській області Тонконог І.К. подано повідомлення про потенційний конфлікт інтересів у зв`язку з перебуванням на обліку в Головному управлінні ДПС у Полтавській області чоловіка ОСОБА_2 , який є фізичною особою - підприємцем та директором, бухгалтером і засновником ТОВ "Фірма Харчпромсервіс", рідного брата чоловіка ОСОБА_3 , який є директором, бухгалтером та засновником ПП "Зерноторгова компанія "Укрзернотранзит", директором Опішнянської філії ТОВ "Метекс", засновником ТОВ "Фірма Харчпромсервіс" та ПП "Маркет Трейд".

29.03.2024 року наказом Головного управління ДПС у Полтавській області № 111 "Про врегулювання потенційного конфлікту інтересів" застосовано зовнішній контроль за виконанням завідувачем сектору контролю міжнародної діяльності відділу трансфертного ціноутворення Головного управління ДПС у Полтавській області Тонконог І.К. повноважень стосовно ФОП ОСОБА_2 , ТОВ "Фірма Харчпромсервіс", ПП "Зерноторгова компанія "Укрзернотранзит", Опішнянська філія ТОВ "Метекс", ПП "Маркет Трейд".

11.06.2024 року начальником відділу з питань запобігання та виявлення корупції О.Шовкопляс складено доповідну записку на ім`я в.о.начальника Головного управління ДПС у Полтавській області № 424/16-31-14-03 з пропозицією розглянути питання щодо ініціювання дисциплінарного провадження стосовно завідувача сектору контролю міжнародної діяльності відділу трансфертного ціноутворення Головного управління ДПС у Полтавській області Тонконог Ірини, у зв`язку з неналежним виконанням вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 28 Закону № 1700, пункту 1 та 4 розділу IV "Використання службового становища, ресурсів та інформації" Загальних правил етичної поведінки, пункту 3.1 та 3.5 розділу 3 "Загальні обов`язки Працівників", пункту 5.1 та 5.4 розділу 5 "Використання службового становища, ресурсів та інформації" ПЕП, пунктів 2, 8, 9 статті 8 Закону № 889.

20.06.2024 року наказом Головного управління ДПС у Полтавській області № 38-дк порушено дисциплінарне провадження стосовно завідувача сектору контролю міжнародної діяльності відділу трансфертного ціноутворення Головного управління ДПС у Полтавській області Тонконог Ірини.

23.07.2024 року дисциплінарною комісією складено подання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарної справи Головного управління ДПС у Полтавській області стосовно завідувача сектору контролю міжнародної діяльності відділу трансфертного ціноутворення Головного управління ДПС у Полтавській області Тонконог Ірини, яким встановлено наявність вини у допущенні ОСОБА_1 вимог пункту 1, 2 частини першої статті 28, частини першої статті 38 Закону № 1700 та підпункту 3.1.2 пункту 3.1 розділу ІІІ Порядку № 226, пункту 1 та 4 розділу IV "Використання службового становища, ресурсів та інформації" Загальних правил етичної поведінки, пункту 3.1 та 3.5 розділу 3 "Загальні обов`язки Працівників", пункту 5.1 та 5.4 розділу 5 "Використання службового становища, ресурсів та інформації" ПЕП, пунктів 2, 8, 9 статті 8 Закону № 889, а саме - несвоєчасне повідомлення про наявність потенційного конфлікту інтересів та здійснення перегляду вкладок та документів в ІКС "Податковий блок" стосовно ФОП ОСОБА_2 , ТОВ "Фірма Харчпромсервіс", ПП "Зерноторгова компанія "Укрзернотранзит", Опішнянська філія ТОВ "Метекс", ПП "Маркет Трейд" без службової необхідності в межах функціональних повноважень, маючи приватний інтерес, використовуючи наданий доступ до ІКС "Податковий блок", тобто у вчиненні дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 2 та 5 частини 2 статті 65 Закону № 889, у зв`язку з чим запропоновано накласти на завідувача сектору контролю міжнародної діяльності відділу трансфертного ціноутворення Головного управління ДПС у Полтавській області Тонконог Ірини дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.

01.08.2024 року Головним управлінням ДПС у Полтавській області прийнято наказ № 27-дс "Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 ", яким на завідувача сектору контролю міжнародної діяльності відділу трансфертного ціноутворення Головного управління ДПС у Полтавській області Тонконог Ірину накладено дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами 2 та 5 частини 2 статті 65 Закону України "Про державну службу".

Не погодившись з наказом Головного управління ДПС у Полтавській області № 27-дс від 01.08.2024 року позивач звернулася до суду першої інстанції із вказаними вище позовними вимогами.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції дійшов до висновку, що наказ Головного управління ДПС у Полтавській області № 27-дс від 01.08.2024 року "Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 " не ґрунтується на вимогах законодавства, прийнято без урахування усіх обставин, що мали значення для його прийняття, а тому підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам з урахуванням доводів сторін та висновків суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Статтею 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Закон України "Про державну службу" (далі Закон № 889-VIII) визначає принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях.

Згідно зі ст. 62 Закону № 889-VIII державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені статтею 8 цього Закону, а також не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця; виявляти високий рівень культури, професіоналізм, витримку і тактовність, повагу до громадян, керівництва та інших державних службовців.

Засади дисциплінарної відповідальності регламентовані главою 2 розділу VIII Закону № 889-VIII.

Відповідно до ч. 1 ст. 64 Закону № 889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Згідно з ч. 1 ст. 65 Закону № 889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Як передбачено п. п. 2, 5 ч. 2 ст. 65 Закону № 889-VIII дисциплінарними проступками є порушення правил етичної поведінки державних службовців; невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Відповідно до ч. 1 ст. 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Згідно з ч. 1 ст. 67 Закону № 889-VIII, дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Як передбачено ч. 1 ст. 69 Закону № 889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ.

Згідно з ч. 1 ст. 73 Закону № 889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Вимоги до дисциплінарної справи визначені у ч. 2 ст. 73 Закону № 889-VIII.

Як передбачено вимогами ст. 74 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.

Згідно з ч. 1 ст. 75 Закону № 889-VIII перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 5 ст. 77 Закону № 889-VIII рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Пропозиція Комісії, подання дисциплінарної комісії є обов`язковими для розгляду суб`єктами призначення та враховуються ними під час вирішення питань щодо застосування дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Отже, передумовою вирішення питання про притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є проведення дисциплінарного провадження із обов`язковим дотриманням гарантій прав особи, щодо якої таке провадження здійснюється, а також порядку та процедури такого.

Порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1039 «Про затвердження Порядку здійснення дисциплінарного провадження».

Згідно з п. 24 Порядку № 1039, з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Відповідно до п. 33 Порядку № 1039 дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

При цьому дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

Як передбачено п. 34 Порядку № 1039 результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії.

Зазначене положення кореспондує з ч. 10 ст. 69 Закону № 889-VIII, де крім того зазначено, що такі мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Таким чином, однією з підстав для застосування до державного службовця такого стягнення як попередження про неповну службову відповідність є вчинення ним дисциплінарного проступку, а саме: невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини державного службовця з`ясовуються під час розгляду дисциплінарної справи, за наслідками якого керівник державної служби вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні державного службовця складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтувавши при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення серед установлених законом.

Для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами спеціального законодавства про працю, які регламентовані зокрема Законом №889-VII, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень роботодавця, уповноваженої ним адміністрації.

Схожі висновки сформував Верховний Суд у постановах від 16 березня 2021 року у справі № 140/2819/19, від 26 січня 2021 року у справі № 420/2949/19, від 04 вересня 2020 року у справі № 826/6165/17.

Судовим розглядом встановлено, що Відділом з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Полтавській області проведено перевірку з питань дотримання завідувачем сектору контролю міжнародної діяльності відділу трансфертного ціноутворення ГУ ДПС Тонконог Іриною вимог частини першої статті 28 Закону України від 14.10.2014 № 1700-VII «Про запобігання корупції», зі змінами, розділу III Порядку організації заходів із запобігання та врегулювання конфлікту інтересів в органах Державної податкової служби, затвердженого наказом ДПС України від 26.05.2020 № 226, зі змінами (далі - перевірка), за результатами якої складено акт від 30.05.2024 № 3/16-31-14-22 (далі - акт перевірки № 3) та встановлено наступне.

Службовою запискою від 29.03.2024 № 217/16-31-23-01-05 відділом трансфертного ціноутворення ГУ ДПС проінформовано уповноважений підрозділ про врегулювання потенційного конфлікту інтересів завідувача сектору контролю міжнародної діяльності відділу трансфертного ціноутворення ГУ ДПС Тонконог Ірини у зв`язку з перебуванням на обліку ГУ ДПС її чоловіка ОСОБА_2 (податковий номер НОМЕР_1 ), який є фізичною-особою підприємцем, директором, бухгалтером і засновником ТОВ «Фірма Харчпромсервіс» () та стосовно рідного брата чоловіка ОСОБА_3 (податковий номер НОМЕР_3 ), який є директором, бухгалтером та засновником ПП «Зерноторгова компанія «Укрзернотранзит» (), директором Опішнянської філії ТОВ «Метеке» (), засновником ТОВ «Фірма Харчпромсервіс» () та ПП «Маркет Трейд» (), шляхом застосування зовнішнього контролю відповідно до наказу ГУ ДПС від 29.03.2024 № 111 «Про врегулювання потенційного конфлікту інтересів».

В рамках здійснення контролю за своєчасністю подання повідомлення про конфлікт інтересів, на виконання завдань та положень Антикорупційної програми Державної податкової служби України на 2023-2025 роки, затвердженої наказом ДПС України від 10.04.2023 р. № 221, зі змінами, листом від 09.04.2024 № 2159/8/16-31-14-10 уповноважений підрозділ направив до Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції ДПС України запит про отримання інформації з журналу дій в Інформаційно-комунікаційній системі (далі - ІКС) ДПС, вчинених завідувачем сектору контролю міжнародної діяльності відділу трансфертного ціноутворення ГУ ДПС Тонконог Іриною за період з 01.01.2023 по 28.03.2024 стосовно ФОП ОСОБА_2 (податковий номер НОМЕР_1 ), ТОВ «Фірма Харчпромсервіс» (), ПП «Зерноторгова компанія «Укрзернотранзит» (), Опішнянської філії ТОВ «Метекс» (), ПП «Маркет Трейд» ().

Департамент з питань запобігання та виявлення корупції ДПС України, листом від 19.04.2024 № 11481/7/99-00-14-04-07 (вх. ГУ ДПС від 19.04.2024 № 1532/8/16-31), надав запитувану інформацію, згідно якої встановлено, що за логіном користувача ITONKONOH104128 (ПІП користувача - ОСОБА_1 ) здійснено 61 факт переглядів різних вкладок та документів в ІКС «Податковий блок».

На підставі цього, під час дисциплінарного провадження встановлено, що Тонконог Ірина здійснювала перегляди вкладок та документів в ІКС «Податковий блок» стосовно ФОП ОСОБА_2 (податковий номер НОМЕР_1 ), ТОВ «Фірма Харчпромсервіс» (), ПП «Зерноторгова компанія «Укрзернотранзит» (), Опішнянська філія ТОВ «Метекс» (), ПП «Маркет Трейд» () без службової необхідності в межах функціональних повноважень, маючи наявний приватний інтерес, використовуючи наданий доступ до ІКС «Податковий блок» та несвоєчасно здійснила повідомлення про потенційний конфлікт інтересів з моменту одруження із ОСОБА_2 (свідоцтво про шлюб від 10.01.2023 серії НОМЕР_2 ).

Наведені вище обставини, на думку відповідача у справі, свідчать про допущення позивачем порушення пункту 1, 2 частини першої статті 28, частини першої статті 38 Закону України від 14.10.2014 № 1700- VII «Про запобігання корупції», зі змінами, (далі - Закон № 1700) та підпункту 3.1.2 пункту 3.1 розділу III Порядку № 226, пункту 1 та 4 розділу IV «Використання службового становища, ресурсів та інформації» Загальних правил етичної поведінки, пункту 3.1 та З розділу 3 «Загальні обов`язки Працівників», пункту 5.1 та 5.4 розділу 5 «Використані службового становища, ресурсів та інформації» Правил етичної поведінки в орган; Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС від 02.09.2019 № 52 зі змінами (далі - ПЕП), пунктів 2, 8, 9 статті 8 Закону № 889-VIII, що є дисциплінарним проступком відповідно до пунктів 2, 5 частини другої статті 65 Закону № 889-VIII та правопорушення пов`язаним з корупцією.

В свою чергу, в наданих поясненнях по вищевказаних фактах, позивач наполягала на тому, що вона не мала жодного майнового чи немайнового інтересу відносно цих суб`єктів господарювання та відсутності у неї потенційного конфлікту інтересів.

Вирішуючи спірні правовідносини, колегія суддів зазначає, що за змістом абз. 3 ч. 1 ст. 1 Закону України від 14.10.2014 № 1700-VII "Про запобігання корупції" (далі - Закон № 1700-VII) близькі особи - члени сім`ї суб`єкта, зазначеного у частині першій статті 3 цього Закону, а також, зокрема чоловік та рідний брат чоловіка.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону № 1700-VII суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є державні службовці, посадові особи місцевого самоврядування.

Згідно ч. 1 ст. 38 Закону № 1700-VII особи, зазначені у пункті 1, підпункті "а" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, під час виконання своїх службових повноважень зобов`язані неухильно додержуватися вимог закону та загальновизнаних етичних норм поведінки, бути ввічливими у стосунках з громадянами, керівниками, колегами і підлеглими.

Відповідно до пунктів 1, 4 розділу ІV Загальних правил етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування, затверджених наказом НАДС від 05.08.2016 № 158 (далі Загальні правила етичної поведінки) державний службовець та посадова особа місцевого самоврядування повинні використовувати своє службове становище, ресурси держави та територіальної громади (рухоме та нерухоме майно, кошти, службову інформацію, технології, інтелектуальну власність, робочий час, репутацію тощо) виключно для виконання своїх посадових обов`язків і доручень керівників, наданих на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.

Робочий час державного службовця та посадової особи місцевого самоврядування, зокрема у разі виконання завдань за посадою за межами адміністративної будівлі державного органу чи дистанційної роботи, має використовуватись для виконання своїх посадових обов`язків.

Згідно з пунктами 3.1, 3.5 розділу 3 Правил № 52 працівники під час виконання своїх посадових обов`язків зобов`язані неухильно дотримуватися загальновизнаних етичних норм поведінки та цих Правил, бути доброзичливими та ввічливими, дотримуватися високої культури спілкування, з повагою ставитися до прав, свобод та законних інтересів людини і громадянина, об`єднань громадян, інших юридичних осіб. Для забезпечення повної впевненості громадян України у неприйнятному ставленні до корупції та порушень загальноприйнятих у суспільстві норм поведінки кожен Працівник зобов`язаний знати та дотримуватися вимог Законів України «Про державну службу», «Про запобігання корупції», цих Правил та розпорядчих документів ДПС з питань запобігання корупції.

Працівники зобов`язані вживати заходів щодо запобігання корупційним та пов`язаним з корупцією правопорушенням, запобігати та врегульовувати конфлікт інтересів, дотримуватися вимог фінансового контролю.

Пунктами 5.1, 5.4 розділу 5 Правил № 52 передбачено, що працівники повинні використовувати своє службове становище, ресурси держави та територіальної громади (рухоме та нерухоме майно, кошти, службову інформацію, технології, інтелектуальну власність, робочий час, репутацію тощо) виключно для виконання своїх посадових обов`язків і доручень керівників, наданих на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.

Робочий час Працівників, зокрема у разі виконання завдань за посадою за межами адміністративної будівлі державного органу чи дистанційної роботи, має використовуватися для виконання своїх посадових обов`язків.

Надаючи оцінку наявності потенційного конфлікту інтересів, колегія суддів зазначає, що поняття потенційного конфлікту інтересів, включає в себе поняття неупередженості та об`єктивності при вчиненні чи невчиненні певних дій під час виконання повноважень. При цьому, поняття потенційного конфлікту інтересів значно ширше і потребує з`ясування інших ознак, а саме наявності у особи приватного інтересу.

Потенційний конфлікт інтересів, як і реальний конфлікт інтересів має три елементи.

Перший елемент це наявність у посадової особи повноважень, які можуть бути використані для задоволення приватного інтересу. Другий елемент це наявність у такої особи приватного інтересу в тій сфері, в якій він виконує зазначені вище повноваження. І третій елемент це ризик впливу приватного інтересу посадової особи на об`єктивність чи неупередженість прийняття ним рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених обов`язків та повноважень в майбутньому. При цьому, всі три елементи повинні бути доведені, а не ґрунтуватися на припущеннях. Зокрема, стверджуючи про приватний інтерес необхідно зазначити, в чому він проявляється чи може бути проявлений.

Такі висновки неодноразово викладалися Верховним Судом та наведені, зокрема, і в постанові цього суду від 07.10.2024 р. у справі № 990/28/24.

Судовим розглядом встановлено, що службовою запискою управління податкових сервісів від 05.05.2025 № 1086/16-31-12-01- 08 повідомлено, що відповідно до інформаційно-комунікаційних систем ДПС станом на 05.05.2025 (діючим програмним забезпеченням не передбачено здійснення пошуку посадових осіб на відповідну дату, пошук здійснюється на поточний дату та час):

ОСОБА_4 (рнокпп НОМЕР_1 ) є керівником, головним бухгалтером та засновником ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ФІРМА ХАРЧПРОМСЕРВІС" (п.н. 23811528);

ОСОБА_5 (рнокпп НОМЕР_3 ) є: керівником, головним бухгалтером, засновником та особою, яка може вчиняти дiї вiд iменi юридичної особи ПП "З.Т.К. "УКРЗЕРНОТРАНЗИТ" (п.н. 35724028), керівником ОПІШНЯНСЬКОЇ ФІЛІЇ ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "МЄТЕКС" (п.н. 26026600), засновником ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ФІРМА ХАРЧПРОМСЕРВІС" (п.н. 23811528) та ПРИВАТНОГО ПІДПРИЄМСТВА "МАРКЕТ ТРЕЙД" (п.н. 32316965).

Щодо функціонування ФОП ОСОБА_2 (податковий номер НОМЕР_1 ), ТОВ «Фірма Харчпромсервіс» (), ПП «Зерноторгова компанія «Укрзернотранзит» (), Опішнянської філії ТОВ «Метекс» (), ПП «Маркет Трейд» () судом встановлено, що згідно службових записок управління податкових сервісів від 05.05.2025 № 1086/16-31-12-01-08, управління оподаткування юридичних осіб № 5994/16-31-04-07-06 від 06.05.2025, управління оподаткування фізичних осіб № 5416/16-31-24-08-09 від 06.05.2025:

ОСОБА_4 (п.н. НОМЕР_1 ) дата державної реєстрації 30.05.2017, дата проведення державної реєстрації припинення 04.11.2019, дата останньої поданої звітності - 31.08.2020;

ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ФІРМА ХАРЧПРОМСЕРВІС" (п.н. 23811528) дата державної реєстрації 18.01.1996 по теперішній час, дата останньої поданої звітності (фінансова звітність та податкова декларація з податку на прибуток подана за 2013 рік) - 26.02.2014; у 2024 році не звітувало до податкових органів;

ПП "З.Т.К. "УКРЗЕРНОТРАНЗИТ" (п.н. 35724028) дата державної реєстрації 21.02.2008 по теперішній час, дата останньої поданої звітності (фінансова звітність подана за 1 півріччя 2015 року, податкова декларації з податку на прибуток за 2014 рік) - 19.02.2010; у 2024 році не звітувало до податкових органів;

ОПІШНЯНСЬКА ФІЛІЯ ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "МЄТЕКС" (п.н. 26026600) дата відкриття 19.04.2001, дата зняття з обліку 27.06.2006, в ІКС "Податковий блок" звітність відсутня;

ПРИВАТНЕ ПІДПРИЄМСТВО "МАРКЕТ ТРЕЙД" (п.н. 32316965) дата державної реєстрації 24.12.2002, дата проведення державної реєстрації припинення 02.04.2010, в ІКС "Податковий блок" звітність відсутня.

Відповідно до копії свідоцтва про шлюб ОСОБА_1 та ОСОБА_2 від 10.01.2023 серії НОМЕР_2 встановлено, що шлюб між ними зареєстрований 10.01.2023, отже з цього моменту ОСОБА_6 та брат чоловіка ОСОБА_3 є близькими особами для ОСОБА_1 в розумінні статті 1 Закону № 1700 та стосовно таких осіб у неї виник приватний інтерес, пов`язаний сімейними стосунками, що полягає в прагненні піклуватися про членів сім`ї.

При цьому, 28.03.2024 ОСОБА_7 здійснено повідомлення про потенційний конфлікт інтересів № 208/16-31-23-01 відповідно до пункту 5.1. Розділу V Порядку № 226, у зв`язку з перебуванням на обліку ГУ ДПС її чоловіка ОСОБА_2 (податковий номер НОМЕР_1 ), який є фізичною-особою підприємцем, директором, бухгалтером і засновником ТОВ «Фірма Харчпромсервіс» () та стосовно рідного брата чоловіка ОСОБА_3 (податковий номер НОМЕР_3 ), який є директором, бухгалтером та засновником ПП «Зерноторгова компанія «Укрзернотранзит» (), директором Опішнянської філії ТОВ «Метекс» (), засновником ТОВ «Фірма Харчпромсервіс» () та ПП «Маркет Трейд» (), шляхом застосування зовнішнього контролю відповідно до наказу ГУ ДПС від 29.03.2024 № 111 «Про врегулювання потенційного конфлікту інтересів».

Наказом ГУ ДПС від 29.03.2024 № 111 «Про врегулювання потенційного конфлікту інтересів» врегульовано конфлікт інтересів шляхом застосування зовнішнього контролю відповідно до статті 33 Закону № 1700.

Відповідно до п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 28 Закону № 1700 особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно

На підставі наведеного, суд вважає обґрунтованим висновок відповідача про те, що ОСОБА_1 достовірно знала, що її чоловік зареєстрований в якості фізичної особи-підприємця, є директором, бухгалтером і засновником ТОВ «Фірма Харчпромсервіс» (), стосовно рідного брата чоловіка ОСОБА_3 (податковий номер НОМЕР_3 ), що він є директором, бухгалтером та засновником ПП «Зерноторгова компанія «Укрзернотранзит» (), директором Опішнянської філії ТОВ «Метекс» (), засновником ТОВ «Фірма Харчпромсервіс» () та ПП «Маркет Трейд» (), але при цьому повідомлення про потенційний конфлікт інтересів своєчасно не здійснила, чим порушила вимоги частини 1-2 статті 28 Закону № 1700.

Що стосується питання наявності службових повноважень, під час реалізації яких ОСОБА_1 може на власний розсуд вчиняти дії, приймати рішення саме з питання, у якому в неї наявний приватний інтерес, судом встановлено наступне.

Так, відповідно до Положення про сектор контролю міжнародної діяльності відділу трансфертного ціноутворення ГУ ДПС, затвердженого в. о. начальника ГУ ДПС 19.01.2024, (далі Положення про сектор) основними завданнями сектору є:

контроль своєчасності подання платниками податків (платниками єдиного внеску) передбаченої законом звітності (декларацій, розрахунків та інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів), своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати податків, зборів, платежів, єдиного внеску;

застосування до платників податків передбачених законом фінансових (штрафних) санкцій за порушення вимог податкового законодавства чи законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на ДПС;

складання протоколів про адміністративні правопорушення стосовно посадових осіб платників податків юридичних осіб, платників податків фізичних осіб у випадках, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення за результатами документальних перевірок, винесенням (винесення у разі необхідності) постанов у межах компетенції;

організація в межах повноважень передачі до ДПС проєктів запитів та опрацювання відповідей отриманих від компетентних органів іноземних держав у межах обміну податковою інформацією згідно із законодавством України, міжнародними договорами України;

проведення аналізу та здійснення управління ризиками з метою визначення форм і обсягів податкового контролю.

Відповідно до розділу 2.2 Положення про сектор, здійснюються, зокрема, такі функції та процедури:

Здійснення у випадках, передбачених законом, провадження у справах про адміністративні правопорушення (у межах компетенції) (п. п. 2.2.2. п. 2.2 розділу 2):

складання протоколів про адміністративні правопорушення стосовно посадових осіб платників податків-юридичних осіб, платників податків-фізичних осіб у випадках, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення за результатами фактичних та документальних перевірок, винесенням (винесення у разі необхідності) постанов у межах компетенції.

Застосування штрафних (фінансових) санкцій за несвоєчасність подання звітності, встановленої законодавством, контроль за додержанням якого покладено на ДПС, та за результатами проведення перевірок платників податків, штрафних (фінансових) санкцій до платників єдиного внеску за порушення законодавства з єдиного внеску (п. п. 2.2.3. п. 2.2 розділу 2):

за порушення правил сплати (перерахування) податків, зборів (обов`язкових платежів) у межах компетенції, у тому числі під час проведення перевірок; - за порушення податкового, валютного законодавства, законодавства про збір і облік єдиного внеску та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи ДПС, за результатами документальних перевірок платників податків (єдиного внеску) у межах компетенції.

Податковий контроль за контрольованими іноземними компаніями (далі КІК) (п.п. 2.2.5. п. 2.2 розділу 2):

первинний аналіз інформації про КІК:

опрацювання повідомлень про виявлення факту, що свідчить про володіння фізичною (юридичною) особою-резидентом України часткою в іноземній юридичній особі;

опрацювання повідомлень про набуття (початок здійснення фактичного контролю) або відчуження частки (припинення фактичного контролю) резидентом в іноземній юридичній особі або майнових прав на частку в активах, доходах чи прибутку утворення без статусу юридичної особи;

опрацювання додатків КІК до податкових декларацій контролюючих осіб, звітів (скорочених форм звітів) про контрольовані іноземні компанії;

проведення первинного аналізу та моніторинг ГУ ДПС інформації, що міститься у повідомленнях, звітах (скорочених формах звітів) про КІК;

ініціювання та направлення (у межах компетенції) запитів до структурних підрозділів ДПС, ЦОВВ, контролюючих, інших державних органів, організацій, підприємств та установ інформації, необхідної для проведення аналізу та опрацювання інформації по КІК;

направлення запитів на отримання від платників податків необхідної для проведення аналізу та опрацювання інформації по КІК;

аналіз інформації про КІК та операції здійснені ними;

аналіз звітів про КІК, поданих платниками податків; - аналіз фінансової звітності КІК, та висновків аудиторських компаній до такої звітності, поданих на вимогу ДПС контролюючого органу та іншої інформації;

контроль, у межах компетенції, за своєчасністю та повнотою подання платниками податків додатків КІК до податкових декларацій контролюючих осіб, звітів (скорочених форм звітів) про КІК та повідомлень про набуття (початок здійснення фактичного контролю) або відчуження частки (припинення фактичного контролю) резидентом в іноземній юридичній особі або майнових прав на частку в активах, доходах чи прибутку утворення без статусу юридичної особи;

здійснення відбору платників податків, які мають ризики порушення норм про КІК та/або заниження податкових зобов`язань для їх подальшого відпрацювання;

організація та здійснення податкового контролю за дотриманням правил про КІК;

направлення запитів особам, які є сторонами операцій іноземної юридичної особи та/або іншими учасниками іноземної юридичної особи, запит про надання документів (інформації) та/або проведення зустрічної звірики;

проведення опитування контролюючих осіб, посадових осіб або працівників КІК, або інших працівників іноземної особи та/або пов`язаних із нею юридичних осіб;

збір, узагальнення, аналіз результатів здійснення податкового контролю за дотримання правил про КІК;

організація та здійснення перевірок контролюючих осіб КІК (перевірок додержання правил про КІК).

Аналітично-інформаційне забезпечення контрольно-перевірочної роботи (п.п. 2.2.6. п. 2.2 розділу 2):

інформаційно-аналітичне забезпечення проведення перевірок за даними інформаційних баз даних ДПС;

документування результатів перевірки на кожному етапі її проведення, у т.ч. за допомогою підсистеми «Податковий аудит» ІКС «Податковий блок», з метою формування оперативних звітних показників;

аналіз матеріалів контрольно-перевірочної роботи, інформації про схеми мінімізації, порушення податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи ДПС, виявлені при проведенні контрольно-перевірочної роботи;

підготовка та надання звітності щодо результатів контрольно-перевірочної роботи.

Проведення документальних перевірок (п.п. 2.2.8. п. 2.2 розділу 2):

організація та проведення документальних (планових та позапланових) перевірок платників податків з питань оподаткування доходів нерезидентів;

організація та проведення документальних (планових та позапланових) перевірок нерезидентів та представництв (постійних представництв) нерезидентів (у межах компетенції);

виявлення та документування порушень податкового та іншого законодавства щодо використання платниками податків, нерезидентами та представництвами (постійними представництвами) нерезидентів схем ухилення від оподаткування; - направлення в межах компетенції запитів на отримання від структурних підрозділів ДПС, ЦОВВ, державних організацій, підприємств та установ інформації, необхідної для проведення аналізу виплат доходів нерезидентів, діяльності нерезидентів та представництв (постійних представництв) нерезидентів.

Ведення обліку податків, зборів, платежів, єдиного внеску та моніторинг обліково-звітних показників (п.п. 2.2.9. п. 2.2 розділу 2):

сум пені, нарахованих на грошові зобов`язання, визначені контролюючим органом за результатами податкової перевірки.

Супроводження механізму сплати грошових зобов`язань та/або податкового боргу з податків, зборів, інших платежів та єдиного рахунку (п.п. 2.2.10. п. 2.2 розділу 2):

забезпечення повноти показників та своєчасності підтвердження, погодження контрольних ренкінгів, які є підставою для формування реєстру платежів з єдиного рахунка в розрізі окремого платника у складі зведеного реєстру платежів з єдиного рахунка: сум грошових зобов`язань, визначених за результатами проведення перевірки платника та сум надміру сплачених грошових зобов`язань платників та сум платежів, які сплачені та будуть нараховані в наступних звітних періодах, а також переплати з єдиного внеску.

Надання консультацій з питань податкового законодавства, законодавства з питань сплати єдиного внеску та іншого законодавства (п.п. 2.2.11. п. 2.2 розділу 2):

надання консультацій платникам податків у письмовій та електронній формах у межах компетенції.

Застосування адміністративного арешту (арешту) майна платників податків та/ або зупинення видаткових операцій на їх рахунках/електронних гаманцях у банку, іншій фінансовій установі, небанківському надавачу платіжних послуг/емітенті електронних грошей (п.п. 2.2.9. п. 2.2 розділу 2):

проведення комплексу робіт із застосування адміністративного арешту (арешту) майна та коштів на рахунках/електронних гаманцях платників податків за наявності обставин, визначених статтею 94 Податкового кодексу України, та/або зупинення видаткових операцій на їх рахунках/електронних гаманцях у банку, іншій фінансовій установі, небанківському надавачу платіжних послуг/емітенті електронних грошей, у межах компетенції структурного підрозділу;

підготовка матеріалів для звернення ДПС до суду з питань арешту коштів на рахунках/електронних гаманцях, обґрунтування застосування адміністративного арешту (арешту) майна платників податків за наявності обставин, визначених статтею 94 Податкового кодексу України, та/або зупинення видаткових операцій на їх рахунках/електронних гаманцях у банку, іншій фінансовій установі, небанківському надавачу платіжних послуг/емітенті електронних грошей, у межах компетенції структурного підрозділу.

У посадовій інструкції завідувача сектору контролю міжнародної діяльності відділу трансфертного ціноутворення ГУ ДПС, яка затверджена в. о. начальника ГУ ДПС від 15.07.2022, крім іншого, основними посадовими обов`язками визначено:

здійснення податкового контролю за КІК;

участь у процесах обміну інформацією з компетентними органами іноземних держав за запитом з питань, віднесених до компетенції структурного підрозділу; організація та проведення документальних перевірок;

здійснення податкового контролю за нерезидентами та представництвами (постійних представництв) нерезидентів;

застосування до платників податків передбачених законом штрафних (фінансових) санкцій за порушення вимог податкового законодавства чи законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на ДПС; здійснення у випадках, передбачених законом, провадження у справах про адміністративні правопорушення (у межах компетенції);

представництво інтересів у судах (участь у межах компетенції у супроводженні судових справ та у судових засіданнях, підготовка необхідних документів);

організація представництва інтересів у судах (участь у межах компетенції у супроводженні судових справ та у судових засіданнях, підготовка необхідних документів).

Таким чином, позивачем, як посадовою особою, щодо зазначених вище платників податків, у разі здійснення зазначеними платниками міжнародної діяльності чи/або набуття ними статусу контролюючої особи стосовно контрольованої іноземної компанії відповідно статті 392 Податкового кодексу України, буде можливість обирати на власний розсуд один із кількох варіантів рішень, обирати одну з декількох можливих форм реагування, порядок здійснення юридично значущих дій, у тому числі строк та послідовність їх здійснення, здійснювати вибір, діяти чи не діяти, тобто ця обставина впливатиме на об`єктивність ОСОБА_1 під час реалізації повноважень.

Крім того, суд зазначає, що дискреційність повноважень Тонконог І.К. у цьому потенційному конфлікті інтересів полягає у виборі діяти чи не діяти, а якщо діяти, то у виборі варіанту рішення чи дії серед варіантів, обранні однієї з декількох можливих форм реагування, порядку здійснення юридично значущих дій, у тому числі строку та послідовності їх здійснення під час реалізації наведених вище службових повноважень стосовно зазначених платників податків.

Таким чином, потенційний конфлікт інтересів ОСОБА_1 полягає у наявності у неї приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених вище повноважень щодо її чоловіка ОСОБА_2 (податковий номер НОМЕР_1 ), який є фізичною-особою підприємцем, директором, бухгалтером і засновником ТОВ «Фірма Харчпромсервіс» () та стосовно рідного брата чоловіка ОСОБА_3 (податковий номер НОМЕР_3 ), який є директором, бухгалтером та засновником ПП «Зерноторгова компанія «Укрзернотранзит» (), директором Опішнянської філії ТОВ «Метекс» (), засновником ТОВ «Фірма Харчпромсервіс» () та ПП «Маркет Трейд» ().

Висновок суду першої інстанції про те, що в матеріалах справи відсутні докази про те, що ОСОБА_1 приймала будь-які рішення, або вчиняла дії (бездіяльність), використовуючи власні повноваження за посадою, відносно ФОП ОСОБА_2 , ТОВ "Фірма Харчпромсервіс", ПП "Зерноторгова компанія "Укрзернотранзит", Опішнянська філія ТОВ "Метекс", ПП "Маркет Трейд" є помилковим, оскільки до поняття потенційного конфлікту інтересів входить і ризик впливу приватного інтересу посадової особи на об`єктивність чи неупередженість прийняття ним рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених обов`язків та повноважень в майбутньому.

Що стосується висновків суду першої інстанції про те, що відповідачем не доведено суду наявності у позивача будь-яких службових повноважень, під час реалізації яких ОСОБА_1 могла приймати рішення (вчиняти дії або бездіяльність) відносно ФОП ОСОБА_2 , ТОВ "Фірма Харчпромсервіс", ПП "Зерноторгова компанія "Укрзернотранзит", Опішнянська філія ТОВ "Метекс", ПП "Маркет Трейд", колегія суддів зазначає, що в оскаржуваному наказі йдеться саме про потенційний конфлікт інтересів, а не реальний, тобто у разі прийняття позивачем будь-яких рішень або вчинення/невчинення дій, використовуючи власні повноваження за посадою, відносно ФОП ОСОБА_2 , ТОВ "Фірма Харчпромсервіе", ПП "Зерноторгова компані "Укрзернотранзит", Опішнянська філія ТОВ "Метеке", ПП "Маркет Трейд", це свідчило б про прийняття рішення в умовах реального конфлікту інтересів, а не потенційного.

Враховуючи наведені вищезазначене обставини, суд вважає, що всі складові дисциплінарних проступків, передбачені п. п. 2, 5 ч. 2 ст. 65 Закону № 889, були наявні та доведені відповідачем, а тому позивача було правомірно притягнуто до дисциплінарної відповідальності, ОСОБА_1 здійснювала перегляди вкладок та документів в ІК «Податковий блок», відносно відповідних суб`єктів господарювання без службової необхідності в межах функціональних повноважень, маючи наявний приватний інтерес використовуючи наданий доступ до ІКС «Податковий блок» та несвоєчасно здійснила повідомлення про потенційний конфлікт інтересів з моменту одруження із ОСОБА_2 , чим допустила порушення пункту 1, 2 частини першої статті 2 частини першої статті 38 Закону № 1700 та підпункту 3.1.2 пункту 3.1 розділу III Порядку № 226, пункту 1 та 4 розділу IV «Використання службового становища, ресурсів та інформації» Загальних правил етичної поведінки, пункту 3.1 та 3.5 розділу 3 «Загальні обов`язки Працівників», пункту 5.1 та 5.4 розділу 5 «Використання службового становища, ресурсів та інформації» Правил етичної поведінки, пунктів 2, 8, 9 статті 8 Закону № 889.

У зв`язку з цим, суд дійшов висновк, що прийнятий ГУ ДПС у Полтавській області наказ № 27-дс від 01.08.2024 року "Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 " є правомірним та не підлягає скасуванню.

Судом першої інстанції не було враховано наведених вище обставин, що призвело до неправильного вирішення справи.

Згідно з ч. 1-3 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

На підставі викладеного, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню із прийняттям нового судового рішення про відмову в задоволенні адміністративного позову.

Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

При прийнятті рішення у даній справі суд врахував позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки інших аргументів учасників справи), сформовану, зокрема у справах Салов проти України (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), Проніна проти України (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та Серявін та інші проти України (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

Пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень визначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Із врахуванням такого підходу Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, суд апеляційної інстанції вважає, що ключові аргументи сторін отримали достатню оцінку.

Інші доводи і заперечення сторін на висновки суду апеляційної інстанції не впливають.

Підстави для розподілу судових витрат у відповідності до ст. 139 КАС України відсутні.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 326, 327 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Полтавській області задовольнити.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 21.01.2025 року по справі № 440/10411/24 скасувати та прийняти нове судове рішення, яким у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)І.С. Чалий
Судді(підпис) (підпис) І.М. Ральченко В.В. Катунов
Повний текст постанови складено 26.05.2025 року