Справа № 320/54852/24
Суддя: Жукова Є.О.
Дата ухвалення: 2025-05-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 травня 2025 року м. Київ справа №320/54852/24

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Жукової Є.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Служби зовнішньої розвідки України

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Служби зовнішньої розвідки України, в якому просить суд:

визнати незаконним рішення Житлово-побутової комісії Служби зовнішньої розвідки України № 4/2024 від 04.07.2024 про відмову ОСОБА_1 у поновленні його складом сім`ї 4 особи на квартирному обліку в Службі зовнішньої розвідки України;

зобов`язати Службу зовнішньої розвідки України поновити ОСОБА_1 з сім`єю у складі 4-х осіб ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в списку обліку громадян, що потребують поліпшення житлових умов відповідно до черговості, в якій він перебував до виключення, тобто - 2003 року.

В обґрунтування позову позивач вказує, що відповідно до протоколу засідання Житлово-побутової комісії Служби зовнішньої розвідки України №4/2021 від 24.06.2021 позивача виключено із списку осіб, що потребують поліпшення житлових умов. 20.05.2024 позивач звернувся до Служби зовнішньої розвідки України із заявою про поновлення його з сім`єю на квартирному обліку. Листом від 11.07.2024 відповідач повідомив позивача про відмову в задоволенні його заяви. Вважає рішення Житлово-побутової комісії Служби зовнішньої розвідки України № 4/2024 від 04.07.2024 про відмову ОСОБА_1 у поновленні його складом сім`ї 4 особи на квартирному обліку в Службі зовнішньої розвідки України протиправним та таким, що підлягає скасуванню. Просить суд задовольнити позов.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.11.2024, позовну заяву розподілено судді Жуковій Є.О.

25 листопада 2024 року зазначену позовну заяву було фактично передано судді Жуковій Є.О.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2024 року відкрито провадження у справі №320/54852/24, суд ухвалив здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи, встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позов та витребуваних документів.

30 квітня 2025 року до відділу документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярію) Київського окружного адміністративного суду від Служби зовнішньої розвідки України надійшов відзив на позовну заяву.

Відповідач у відзиві зазначає, що позивач систематично ігнорував положення Інструкції 242 в частині подання оновлених довідок з місця проживання про склад сім`ї і реєстрацію. Також, до квартирної справи не було подано жодних відомостей про народження у 2009 році доньки позивача ОСОБА_5 . В ході перевірки підстав подальшого перебування на квартирному обліку було встановлено, що позивачеві на праві приватної власності належить будинок АДРЕСА_1 , що вказувало на поліпшення його житлових умов.

Протоколом засідання житлово-побутової комісії СЗРУ від 24 червня 2021 року № 2/2021 ОСОБА_1 складом сім`ї 3 особи (він, дружина ОСОБА_2 та донька ОСОБА_3 ) знято з квартирного обліку згідно з пунктом 26 Правил № 470 (поліпшення житлових умов, внаслідок якого відпали підстави для надання іншого жилого приміщення).

Після отримання зазначеного рішення житлово-побутової комісії позивач замовив виготовлення Звіту технічного стану будівлі, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до якого будівля є непридатною для проживання.

ОСОБА_1 неодноразово звертався до відповідача із заявою про поновлення його на квартирному обліку складом сім`ї чотири особи. При цьому, не зміг надати відомості про наявність достатніх підстав для перебування на квартирному обліку разом із сім`єю. Розглянувши подані позивачем документи житлово-побутова комісія СЗРУ відмовила у поновленні його складом сім`ї 4 особи на квартирному обліку. Рішення у вигляді протоколу від 04 липня 2024 року № 2/2024 вважає правомірним та таким, що не підлягає скасуванню. Просить суд відмовити у задоволенні позову.

05 травня 2025 року до відділу документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярію) Київського окружного адміністративного суду від ОСОБА_1 надійшла відповідь на відзив.

Позивач у відповіді на відзив зазначає, що, враховуючи припис статті 162 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача. Проте, відповідачем не наведено жодних аргументів та не надано доказів на підтвердження своєї позиції. Просить суд задовольнити позов.

08 травня 2025 року до відділу документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярію) Київського окружного адміністративного суду від Служби зовнішньої розвідки України надійшли заперечення на відповідь.

Відповідач в своїх запереченнях зазначає, що при прийнятті рішення відповідач виходив із офіційних відомостей, а саме: витягу з реєстру територіальної громади м. Києва від 19.09.2023 № 99318337 та копії технічного паспорта на житловий будинок, поданої позивачем разом із заявою про поновлення на квартирному обліку.

Так, відповідно до витягу з реєстру територіальної громади м. Києва від 19.09.2023 №99318337 заявник та члени його сім`ї зареєстровані за адресою: АДРЕСА_2 . Всього за вказаною адресою зареєстровано 10 осіб.

Як вбачається із долученої до заяви копії технічного паспорта на житловий будинок АДРЕСА_2 , жила площа будинку становить 161,8 кв. м (120,4 кв. м + 41,4 кв.м).

Таким чином, на одного зареєстрованого у будинку АДРЕСА_3 припадає 16,18 кв. м, тоді як потребуючими поліпшення житлових умов по м. Києву визнаються громадяни, які мають жилу площу до 7,5 кв. м включно на кожного члена родини. Отже, правові підстави для поновлення позивача складом сім`ї 4 особи у відповідача відсутні. Просить суд відмовити у задоволенні позову.

З метою додержання розумного строку розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд визнав за можливе розгляд справи здійснювати за наявними матеріалами.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є громадянином України, що підтверджується паспортом серії НОМЕР_1 .

Позивач проходив службу у Службі зовнішньої розвідки України.

Позивач разом із сім`єю складом 3 особи дружина ОСОБА_2 та донька ОСОБА_3 перебував на квартирному обліку в Службі зовнішньої розвідки України.

Протоколом засідання житлово-побутової комісії Служби зовнішньої розвідки України від 24 червня 2021 року №2/2021 ОСОБА_1 складом сім`ї 3 особи (він, дружина ОСОБА_2 та донька ОСОБА_3 ) знято з квартирного обліку згідно з пунктом 26 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР, затверджених постановою Ради Міністрів УРСР і Укрпроофради від 11.12.1984 № 470 у звязку з поліпшенням житлових умов, внаслідок якого відпали підстави для надання іншого жилого приміщення.

20 травня 2024 року позивач звернувся до Служби зовнішньої розвідки України із заявою про поновлення його з сім`єю на квартирному обліку.

Рішенням, оформлене протоколом житлово-побутової комісії Служби зовнішньої розвідки України № 4/2024 від 04.07.2024 відмовлено ОСОБА_1 у поновленні його складом сім`ї 4 особи на квартирному обліку в Службі зовнішньої розвідки України.

Позивач вважаючи рішення, оформлене протоколом Житлово-побутової комісії Служби зовнішньої розвідки України № 4/2024 від 04.07.2024 про відмову ОСОБА_1 у поновленні його складом сім`ї 4 особи на квартирному обліку в Службі зовнішньої розвідки України протиправним, звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України, як державний орган, Служба зовнішньої розвідки України зобов`язана діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі статтею 31 Житлового кодексу України (далі ЖК України) громадяни, які потребують поліпшення житлових умов, мають право на одержання у користування жилого приміщення в будинках державного або громадського житлового фонду в порядку, передбаченому цим Кодексом та іншими актами законодавства України.

Статтею 34 ЖК України встановлено, що потребуючими поліпшення житлових умов визнаються, зокрема, громадяни, забезпечені жилою площею нижче за рівень, що визначається в порядку, встановлюваному цим Кодексом та іншими актами законодавства України.

Деталізуються положення статті 34 ЖК України у Правилах обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР, затверджених постановою Ради Міністрів УРСР і Укрпроофради від 11.12.1984 № 470 (далі Правила 470).

Відповідно до підпункту 1 пункту 13 Правил 470 потребуючими поліпшення житлових умов визнаються громадяни забезпечені жилою площею нижче за рівень, що визначається виконавчими комітетами обласних, Київської і Севастопольської міських Рад народних депутатів разом з радами профспілок. Цей рівень періодично переглядається вказаними органами.

Порядок ведення відомчого квартирного обліку у Службі зовнішньої розвідки України врегульовано Інструкцією про порядок забезпечення і надання співробітникам Служби зовнішньої розвідки України та членам їх сімей житлових приміщень, затвердженої наказом Служби зовнішньої розвідки України від 20.10.2008 № 242, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 13 листопада 2008 року за № 1105/15796 (далі Інструкція 242).

Так, пунктом 2 постанови Виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів та Президії Київської міської ради профспілок від 15.07.1985 № 582 «Про порядок застосування у м. Києві «Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР» встановлено, що потребують поліпшення житлових умов визнаються громадяни, які мають жилу площу до 7,5 кв. м включно на кожного члена родини.

Відповідно до пункту 13 Правил №470 на квартирний облік беруться громадяни, які потребують поліпшення житлових умов.

Потребуючими поліпшення житлових умов визнаються громадяни: 1) забезпечені жилою площею нижче за рівень, що визначається виконавчими комітетами обласних, Київської і Севастопольської міських Рад народних депутатів разом з радами профспілок. Цей рівень періодично переглядається вказаними органами; 2) які проживають у приміщенні, що не відповідає встановленим санітарним і технічним вимогам. Перелік випадків, коли жилі будинки (жилі приміщення) вважаються такими, що не відповідають санітарним і технічним вимогам, визначається Міністерством житлово-комунального господарства УРСР, Міністерством охорони здоров`я УРСР і Держбудом УРСР; 3) які хворіють на тяжкі форми деяких хронічних захворювань, у зв`язку з чим не можуть проживати в комунальній квартирі або в одній кімнаті з членами своєї сім`ї. Перелік зазначених захворювань затверджується Міністерством охорони здоров`я УРСР за погодженням з Українською республіканською радою професійних спілок. Порядок видачі медичних висновків зазначеним хворим встановлюється Міністерством охорони здоров`я УРСР; 4) які проживають за договором піднайму жилого приміщення в будинках державного або громадського житлового фонду чи за договором найму жилого приміщення в будинках житлово-будівельних кооперативів; 5) які проживають не менше 5 років за договором найму (оренди) в будинках (квартирах), що належать громадянам на праві приватної власності; 6) які проживають у гуртожитках; 7) які проживають в одній кімнаті по дві і більше сім`ї, незалежно від родинних відносин, або особи різної статі старші за 9 років, крім подружжя (в тому числі якщо займане ними жиле приміщення складається більш як з однієї кімнати); 8) внутрішньо переміщені особи з числа учасників бойових дій відповідно до пунктів 19-21 частини першої статті 6 та осіб з інвалідністю внаслідок війни, визначених у пунктах 10-14 частини другої статті 7, та членів їх сімей, а також членів сімей загиблих (померлих) ветеранів війни, визначених абзацами першим та четвертим пункту 1 статті 10, членів сімей загиблих (померлих) Захисників і Захисниць України, визначених у статті 10-1 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Рівень забезпеченості жилою площею визначається шляхом розподілу розміру житлової площі, що займає особа або сім`я на число членів сім`ї (у тому числі колишніх членів сім`ї), що спільно проживають. Якщо отриманий результат виявиться нижче облікової норми, то особа визнається такою, що потребує поліпшення житлових умов на підставі п. 1 статті 34 Житлового кодексу України.

В ході розгляду заяви позивача встановлено, що відповідно до витягу з реєстру територіальної громади м. Києва від 19.09.2023 №99318337 та інших офіційних підтверджень (копії додаються) заявник та члени його сім`ї зареєстровані за адресою: АДРЕСА_2 . Всього за вказаною адресою зареєстровано 10 осіб.

При цьому у заві позивачем вказано місце проживання, що не відповідає офіційним відомостям, а саме: АДРЕСА_4 . Жодних підтверджень наявності такого житла, розміру його житлової площі та факту проживання позивача у ньому не надано, що унеможливлює встановлення підстав для перебування на квартирному обліку.

Як вбачається із копії технічного паспорта на житловий будинок АДРЕСА_2 жила площа будинку становить 161,8 кв. м (120,4 кв. м + 41,4 кв.м).

Таким чином, на одного зареєстрованого у будинку АДРЕСА_3 припадає 16,18 кв. м, тоді як потребуючими поліпшення житлових умов по м. Києву визнаються громадяни, які мають жилу площу до 7,5 кв. м включно на кожного члена родини.

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Підставами для визнання протиправними дій чи скасування рішення суб`єкта владних повноважень є невідповідність його вимогам чинного законодавства та/або визначеній законом компетенції органу, який вчинив ці дії чи прийняв рішення.

Відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Оцінивши доводи відповідача та надані ним докази, суд вважає, що ним як суб`єктом владних повноважень доведено суду правомірність прийняття спірного рішення.

Оскільки судом відмовлено у задоволенні позову, судові витрати не підлягають стягненню з відповідача та залишаються за позивачем.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 відмовити повністю.

2. Розподіл судових витрат не здійснювати.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Жукова Є.О.