Справа № 380/8405/24
Суддя: Кузьмич Сергій Миколайович
Дата ухвалення: 2025-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2025 рокуЛьвівСправа № 380/8405/24 пров. № А/857/7408/25

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого-судді Кузьмича С. М.,

суддів Курильця А.Р., Мікули О.І.,

за участю секретаря Березюка Д.О.,

представника апелянта Середяка Б.В.,

представника позивача Михальчишин Н.Л.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Львові справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Львівській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 24 вересня 2024 року (ухвалене головуючим суддею Сподарик Н.І. у м. Львові об 11 год. 52 хв., повне судове рішення складено 03 жовтня 2024 року) у справі № 380/8405/24 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Центр Проект» до Головного управління ДПС у Львівській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Секретаріат Фінансової Реструктуризації про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень - рішень,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із адміністративним позовом до відповідача в якому просив визнати протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень Головного управління ДПС у Львівській області від 19.03.2024 №11207/13-01-07-01, від 19.03.2024 №11209/13-01-07-01.

В обґрунтування позовних вимог вказував на те, що податковим органом проведено документальну планову виїзну перевірку, за результатами якої складено акт про результати документальної планової виїзної перевірки з питань дотримання податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01.04.2017 по 30.09.2023, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.10.2016 по 30.09.2023, встановлено порушення платником податків п.39 підр. 4 розд. ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу, п.п.134.1.1 п.134.1 ст.134; п.135.1 ст.135; п.137.1 ст.137; п.п.139.2.1 п.139.2 ст.139 Податкового кодексу, в результаті чого підприємством за період з 01.04.2017 по 30.09.2023 занижено податок на прибуток, що підлягає сплаті до Державного бюджету України на загальну суму 126195602 грн, в тому числі за ІІ квартал 2020 року на суму 59 017 грн, за ІІІ квартал 2020 року на суму 1 411 410 грн, за ІV квартал 2020 року на суму 124 725 175 грн; ст.185; п.187.1 ст.187; п.188.1 ст.188; п.200.1 ст.200 Податкового кодексу, в результаті чого підприємством занижено податок на додану вартість, що підлягає сплаті до Державного бюджету України, на загальну суму 5 985 365 грн, в тому числі за грудень 2020 року на суму 3 294 000 грн, за лютий 2021 року на суму 2 241 365 грн, за грудень 2021 року на суму 450 000 грн. На підставі акту перевірки №5288/13-01-07-01-08 /35101958 від 14.02.2024 прийнято оскаржувані податкові повідомлення-рішення. Позивач вважає, що контролюючий орган дійшов помилкових висновків про порушення останнім приписів вимог Податкового кодексу України. Позивач не погоджується з висновками, викладеними в акті перевірки, а тому вважає оскаржувані податкові повідомлення-рішення протиправними та просить позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 24.09.2024 адміністративний позов задоволено. Визнано протиправними та скасовано податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Львівській області №11207/13-01-07-01 від 19.03.2024 та №11209/13-01-07-01 від 19.03.2024.

Приймаючи оскаржене рішення суд першої інстанції виходив з того, що позивачем правомірно обліковано надання безповоротної фінансової допомоги, як інші витрати операційної діяльності, та відображено на рахунку 949 «Інші витрати операційної діяльності», то безпідставними є твердження відповідача про необхідність відображення в бухгалтерському обліку ТзОВ «Центр Проект» списання безповоротної фінансової допомоги в червні 2020 року в сумі 18 000 000 грн за рахунок прибутку.

Також суд першої інстанції дійшов висновку, що безпідставними є твердження відповідача, що сума витрат ТзОВ «Центр Проект» від списання дебіторської заборгованості за Договорами (що є безнадійною для підприємства) понад суму резерву сумнівних боргів становить 25 160 035,30 гривень (сума витрат від списання дебіторської заборгованості 32 943 166,98 грн - (мінус) сформований резерв сумнівних боргів 7 783 131,68 грн), оскільки дебіторська заборгованість, яку ТзОВ «Центр Проект» було продано ТзОВ «Фінансова компанія «Морган кепітал», відноситься до заборгованості, призначеної для продажу, для якої не створюється резерв сумнівних боргів

Щодо застосування фінансової реструктуризації (заниження різниць) то суд першої інстанції, що для застосування пільги платник податків повинен відповідати таким кваліфікуючим ознакам: повинен бути боржником; це повинно було відбуватися для цілей сприяння відновленню господарської діяльності боржника, який перебуває у критичному фінансовому стані, шляхом реструктуризації його грошових зобов`язань та/або його господарської діяльності відповідно до плану реструктуризації, погодженого згідно із законом фінансової реструктуризації.

Суд звернув увагу на ту обставину, що на момент винесення спірних податкових повідомлень-рішень податковий орган володів повною інформацією про господарські операції позивача, здійснені на виконання плану фінансової реструктуризації, про бухгалтерський облік як вказаних операцій, так і безповоротної фінансової допомоги, дебіторської заборгованості, що вбачається з наданих на запит податкового органу відповідей, а саме: листів вих. №23/01/2024-1 від 23.01.2024, №06-02/2024-1 від 06.02.2024, №07-02/2024-1 від 07.02.2024, №08-02/2024-1 від 08.02.2024, №13-02/2024-1 від 13.02.2024, № 07-02/2024-1 від 07.02.2024р., №13-02/2024-1 від 13.02.2024, №14-02/2024-1 від 14.02.2024.

Таким чином, враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку про те, що оскаржувані податкові повідомлення-рішення не відповідають критеріям, встановленим ч. 2 ст. 2 КАС України, у зв`язку з чим є протиправними, а позовні вимоги про їх скасування, є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Вказане рішення в апеляційному порядку оскаржив відповідач, у апеляційній скарзі покликається на те, що оскаржуване рішення винесене з порушенням норм матеріального права, з неповним з`ясуванням обставин справи та є незаконним, просить рішення суду першої інстанції скасувати та в прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позову.

Зокрема в апеляційній скарзі зазначає, що позиція суду не відповідає як фактичним обставинам у справі та задокументованим в акті документальної перевірки обставинам, так і не було враховані надані відповідачем спростування. Вказує, що ТзОВ «Центр Проект» вилучено із власних обігових активів грошові кошти в сумі 18 000 000 грн у вигляді безповоротної фінансової допомоги, наданої підприємством ТзОВ «Альянс Маркет» без одержання економічного ефекту (доходу) від господарської операції.

Також скаржник зазначає, що в судовому рішенні судом не наведено жодного документа, який б містився в матеріалах справи - як доказу, та вказував на те, що дебіторська заборгованість, яку ТзОВ «Центр Проект» було продано ТзОВ «Фінансова компанія «Морган кепітал», відноситься до заборгованості, призначеної для продажу.

Звертає увагу на те, що із змісту рішення суду першої інстанції, жодної правової оцінки наведеним твердженням відповідача щодо безпідставного застосування позивачем процедури фінансової реструктуризації, здійснення господарської діяльності яка не було спрямова на отримання доходу, створення умов «штучного» критичного фінансового стану та в чому полягають їх безпідставність судом не надано.

Представник апелянта в судовому засіданні підтримав апеляційну скаргу та надав пояснення, просить апеляційну скаргу задовольнити, а рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позову.

В судовому засіданні представниця позивача, заперечила проти задоволення апеляційної скарги та надала пояснення, просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Третя особа, в судове засідання на виклик суду не з`явилася, явку уповноваженої особи не забезпечила, хоча належним чином була повідомлена, що не перешкоджає розгляду справи за її відсутності.

Заслухавши суддю-доповідача, представників апелянта та позивача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін, з наступних підстав.

З матеріалів справи слідує, що Товариство з обмеженою відповідальності «Центр Проект» зареєстровано як юридична особа з присвоєнням ідентифікаційного коду 35101958. Видами діяльності є: 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна (основний); 47.11 Роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами, 68.10 Купівля та продаж власного нерухомого майна, 71.11 Діяльність у сфері архітектури, 71.12 Діяльність у сфері інжинірингу, геології та геодезії, надання послуг технічного консультування в цих сферах.

На підставі направлень, виданих ГУ ДПС у Львівській області від 18.01.2024 №№328,329,330,331,332,333,334,335,336, Наказу від 08.01.2024 № 39-ПП «Про проведення документальної планової виїзної перевірки ТзОВ «Центр Проект» проведена планова виїзна документальна перевірка позивача з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01.04.2017 по 30.09.2023, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.10.2016 по 30.09.2023, відповідно до затвердженого плану документальної перевірки, за результатами якої складено акт від 14.02.2024 № 5288/13-01-07-01-08/35101958. Відповідно до акту перевірки від 14.02.2024 перевіркою повноти декларування ТзОВ «Центр Проект» показників рядка 02 Декларацій «Фінансовий результат до оподаткування (прибуток або збиток), визначений у фінансовій звітності відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності» за період з 01.04.2017 по 30.09.2023, встановлено заниження їх значення всього у сумі 18 000 000 грн, в тому числі за ІІ квартал 2020 року в сумі 18 000 000 грн. Списання безповоротної фінансової допомоги в червні 2020 року в сумі 18 000 000 грн мало відображатись в бухгалтерському обліку ТзОВ «Центр Проект» за рахунок прибутку підприємства. На порушення вимог п.7 П(С)БО 16; п.п.134.1.1 п. 134.1 ст. 134 Податкового кодексу ТзОВ «Центр Проект» безпідставно віднесено до складу «Інших операційних витрат» списану безповоротну фінансову допомогу в червні 2020 року у сумі 18 000 000 грн, внаслідок чого підприємством занижено об`єкт оподаткування податку на прибуток за ІІ квартал 2020 року на суму 18000000,00 грн. Заниження задекларованих ТзОВ «Центр Проект» показників рядка 02 Декларацій «Фінансовий результат до оподаткування (прибуток або збиток), визначений у фінансовій звітності відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності внаслідок безпідставного віднесення до складу «Інших операційних витрат» списану безповоротну фінансову допомогу в червні 2020 року у сумі 18 000 000 грн, підтверджують та доводять наявність вини ТзОВ «Центр Проект» щодо порушення податкового законодавства. Зазначені порушення вчинені умисно, а також удавано. Підприємством цілеспрямовано створено умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог, установлених Податковим кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. Підприємство мало можливість для дотримання прав та норм, встановлених Податковим кодексом, проте не вжито достатніх заходів для їх усунення.

Перевіркою задекларованих платником податків та встановлених у ході проведення перевірки показників рядка 03 Декларацій «різниці, які виникають відповідно до Податкового кодексу України» встановлено їх заниження на загальну суму 683086676,30 грн, в тому числі за ІІІ квартал 2020 року на суму 25160035,30 грн, за IV квартал 2020 року на суму 657 926 641 гривень. Занижено показники рядка 03 «різниці, які виникають відповідно до Податкового кодексу України» Податкової декларації з податку на прибуток на суму витрат від списання дебіторської заборгованості понад суму резерву сумнівних боргів у загальній сумі 25 160 035,30 грн, втому числі за ІІІ квартал 2020 року у сумі 25160035,30 грн. ТзОВ «Центр Проект» внаслідок «штучного» створення критичного фінансового стану підприємства та безпідставного застосування процедури фінансової реструктуризації відповідно до Закону №1414, на порушення вимог п.39 підр.4 розд. ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу, п.п.134.1.1 п. 134.1 ст. 134 Податкового кодексу, підприємством безпідставно відображено до зменшення показники рядка 03 «Різниці, які виникають відповідно до Податкового кодексу України» Податкової декларації з податку на прибуток на суму доходів від прощення зобов`язань підприємства у сумі 657926641 грн, в тому числі за IV квартал 2020 року у сумі 657926641 гривень.

Перевіркою повноти декларування та своєчасності сплати податку на прибуток встановлено, що ТзОВ «Центр Проект» занижено об`єкт оподаткування з податку на прибуток за період з 01.04.2017 по 30.09.2023 всього у сумі 701086676,30 грн, в тому числі за ІІ квартал 2020 року в сумі 18000000,00 грн, за ІІІ квартал 2020 року в сумі 25 160 035,30 грн, за IV квартал 2020 року - в сумі 657926641,00 грн, що призвело до заниження підприємством податку на прибуток всього у сумі 126195602,00 грн, в тому числі за ІІ квартал 2020 року в сумі 59017,00 грн, за ІІІ квартал 2020 року в сумі 1411410,00 грн, за IV квартал 2020 року в сумі 124725175,00 гривень.

Перевіркою повноти та правильності визначення підприємством податкових зобов`язань з податку на додану вартість за період з 01.04.2017 по 31.03.2022 та з 01.08.2023 по 30.09.2023 встановлено їх заниження в сумі 5985365,00 грн, в тому числі за грудень 2020 року у сумі 3294000,00 грн, за лютий 2021 року у сумі 2241365,00 грн, за грудень 2021 у сумі 450000,00 гривень. Встановлено заниження задекларованих ТзОВ «Центр Проект» показників у рядку 1.1 «Операції, що оподатковуються за основною ставкою, крім ввезення товарів на митну територію України Декларацій з податку на додану вартість в сумі 5 985 365 грн, в тому числі за грудень 2020 року у сумі 3294000,00 грн, за лютий 2021 року у сумі 2241365,00 грн, за грудень 2021 року - у сумі 450000,00 гривень. Встановлено заниження податкових зобов`язань на суму ПДВ із продажу нежитлових приміщень всього в сумі 5985365,00 грн, в тому числі за грудень 2020 року - у сумі 3294000,00 грн, за лютий 2021 року у сумі 2241365,00 грн, за рудень 2021 року у сумі 450000,00 грн, завищення підприємством задекларованих показників у рядку 5 колонка А Операції, що не є об`єктом оподаткування (Стаття 196 розділу V Кодексу), операції з постачання послуг за межами митної території України та послуг, місце постачання яких визначено відповідно до пунктів 186.2, 186.3 статті 186 розділу V Кодексу за межами митної території країни, операції, які звільнені від оподаткування (стаття 197 розділу V Кодекс, підрозділ 2 розділу ХХ Кодексу, міжнародні договори (угоди)) Декларацій з податку на додану вартість в сумі 29926824,00 грн, в тому числі за грудень 2020 року у сумі 16470000,00 грн, за лютий 2021 року у сумі 11206824,00 грн, за грудень 2021 року у сумі 2250000,00 гривень.

Перевіркою встановлено безпідставне застосування ТзОВ «Центр Проект» вимог пункту 46 підрозділу 2 розділу ХХ Податкового кодексу до операцій з продажу нерухомого майна на загальну суму 29926824,00 грн, в тому числі за грудень 2020 року на суму 16470000,00 грн, за лютий 2021 року на суму 11206824,00 грн, за грудень 2021 року на суму 2250000,00 гривень.

Перевіркою повноти та правильності нарахування підприємством податку на додану вартість, що підлягає сплаті до Державного бюджету України, за період з 01.04.2017 по 31.03.2022 та з 01.08.2023 по 30.09.2023 встановлено його заниження на загальну суму 5 985 365 грн, в тому числі за грудень 2020 року на суму 3294000,00 грн, за лютий 2021 року на суму 2241365,00 грн, за грудень 2021 року на суму 450000,00 гривень.

Відповідно до висновків акту перевірки від 14.02.2024 № 5288/13-01-07-01-08/35101958 встановлено порушення платником податків: п. 39 підр. 4 розд. XX «Перехідні положення» Податкового кодексу; п.п.134.1.1 п.134.1 ст.134; п.135.1 ст.135; п.137.1 ст.137; п.п. 139.2.1 п.139.2 ст.139 Податкового кодексу, в результаті чого підприємством за період з 01.04.2017 по 30.09.2023 занижено податок на прибуток, що підлягає сплаті до Державного бюджету України, всього у сумі 126 195 602 грн, в тому числі за II квартал 2020 року в сумі 59017,00 грн, за III квартал 2020 року в сумі 1411410,00 грн, за IV квартал 2020 року в сумі 124725175,00 грн; ст.185; п.187.1 ст.187; п.188.1 ст.188; п.200.1 ст.200 Податкового кодексу, в результаті чого підприємством занижено податок на додану вартість, що підлягає сплаті до Державного бюджету України, на загальну суму 5985365,00 грн, в тому числі за грудень 2020 року на суму 3294000,00 грн, за лютий 2021 року на суму 2241365,00 грн, за грудень 2021 року на суму 450000,00 грн.

На підставі акту перевірки від 14.02.2024 №5288/13-01-07-01-08/35101958 та висновку комісії ГУ ДПС у Львівській області від 14.03.2024 №100/13-01-07-01/35101958 Головним управлінням ДПС у Львівській області прийнято податкові повідомлення-рішення:

- №11207/13-01-07-01 від 19.03.2024, яким згідно з пп.54.3.2 п.54.3 ст. 54, п. 58.1 ст. 58, п.123.2 ст.123 Податкового кодексу України збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на прибуток підприємств, який сплачують інші платники в розмірі 126 195 602 грн за зобов`язанням;

- №11209/13-01-07-01 від 19.03.2024, яким згідно з підпунктом 2 пункту 54.3 статті 54, п. 58.1 ст. 58, п.123.2 ст.123 Податкового кодексу України збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на додану вартість в розмірі 5985365,00 грн та застосовано штрафні (фінансові) санкції (штрафи) у сумі 1496341,00 грн.

Як вбачається зі змісту оскаржуваних податкових повідомлень-рішень:

№11207/13-01-07-01 від 19.03.2024 «встановлено порушення п.44.1 ст. 44, п.п.134.1.1 п.134.1 ст.134, п.135.1 ст.135, п.137.1 ст.137 Податкового кодексу України від 2 грудня 2010 №2755-VI (із змінами та доповненнями)». Також, як підставу, податковим органом зазначено «Як описано в підпункті 2 та підпункті 3 пункту 3.1.1.1 «Дохід та фінансовий результат до оподаткування, визначені за правилами бухгалтерського обліку» акта перевірки від 14.02.2024 №5288/13-01-07-01-08/35101958 на порушення вимог п. 39 підр. 4 розд. ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу; п.п.134.1.1 п.134.1 ст.134; п.135.1 ст.135; п.137.1 ст.137; п.п.139.2.1 п.139.2 ст.139 Податкового кодексу, ТзОВ «Центр Проект» занижено об`єкт оподаткування з податку на прибуток за період з 01.04.2017 по 30.09.2023 всього у сумі 701086676,30 грн, в тому числі за ІІ квартал 2020 року в сумі 18000000,00 грн, за ІІІ квартал 2020 року в сумі 25 160 035,30 грн, за ІV квартал 2020 року в сумі 657926641,00 грн, що призвело до заниження підприємством податку на прибуток всього у сумі 126195602,00 грн, в тому числі за ІІ квартал 2020 року в сумі 59017,00 грн, за ІІІ квартал 2020 року в сумі 1411410,00 грн, за ІV квартал 2020 року в сумі 124725175,00 грн». Період фінансово-господарської діяльності платника податків, при здійсненні якої вчинено ці порушення 2020 рік;

№11209/13-01-07-01 від 19.03.2024 «встановлено порушення ст.185; п.187.1 ст.187; п.188.1 ст.188; п.200.1 ст.200 Податкового кодексу України від 2 грудня 2010 №2755-VI (із змінами та доповненнями)». Як підставу податковим органом зазначено «ТзОВ «Центр Проект» занижено податкове зобов`язання на суму ПДВ із продажу нежитлових приміщень всього в сумі 5985365,00 грн, в тому числі за грудень 2020 року у сумі 3294000,00 грн, за лютий 2021 року у сумі 2241365,00 грн, за грудень 2021 року у сумі 450000,00 грн, що призвело до заниження податку на додану вартість, що підлягає сплаті до Державного бюджету України, всього у сумі 5985365,00 грн, в тому числі за грудень 2020 року у сумі 3294000,00 грн, за лютий 2021 року у сумі 2241365,00 грн, за грудень 2021 року у сумі 450000,00 гривень». Період фінансово-господарської діяльності платника податків, при здійсненні якої вчинено ці порушення грудень 2020 року, лютий 2021 року, за грудень 2021 року.

Вважаючи спірні податкові повідомлення - рішення протиправним позивач, звернувся до суду з відповідними позовними вимогами.

Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платники податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенція контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, визначаються Податковим кодексом України (далі ПК України).

Згідно з п. 44.1 ст.44 ПК України, для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством. Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.

Відповідно до п.п.134.1.1 п.134.1 ст.134 ПК України об`єктом оподаткування є прибуток із джерелом походження з України та за її межами, який визначається шляхом коригування (збільшення або зменшення) фінансового результату до оподаткування (прибутку або збитку), визначеного у фінансовій звітності підприємства відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності, на різниці, які виникають відповідно до положень цього Кодексу.

Якщо відповідно до цього розділу передбачено здійснення коригування шляхом збільшення фінансового результату до оподаткування, то в цьому разі відбувається:

- зменшення від`ємного значення фінансового результату до оподаткування (збитку);

- збільшення позитивного значення фінансового результату до оподаткування (прибутку).

Якщо відповідно до цього розділу передбачено здійснення коригування шляхом зменшення фінансового результату до оподаткування, то в цьому разі відбувається:

- збільшення від`ємного значення фінансового результату до оподаткування (збитку);

- зменшення позитивного значення фінансового результату до оподаткування (прибутку).

Відповідно до п. 135.1 ст. 135 ПК України базою оподаткування є грошове вираження об`єкту оподаткування, визначеного згідно із статтею 134 цього Кодексу з урахуванням положень цього Кодексу.

Відповідно до п.137.1 ст.137 ПК України податок нараховується платником самостійно за ставкою, визначеною статтею 136 цього Кодексу, від бази оподаткування, визначеної згідно зі статтею 135 цього Кодексу.

Пунктом 7 Національного положення (стандарту) бухгалтерського обліку 16 Витрати, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 31.12.99 № 318, визначено, що витрати визнаються витратами певного періоду одночасно з визнанням доходу, для отримання якого вони здійснені.

Витрати, які неможливо прямо пов`язати з доходом певного періоду, відображаються у складі витрат того звітного періоду, в якому вони були здійснені.

Пунктом 29 Національного положення (стандарту) бухгалтерського обліку 16 Витрати, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 31.12.99 № 318, визначено, що до складу інших витрат включаються витрати, які виникають під час діяльності (крім фінансових витрат), але не пов`язані безпосередньо з виробництвом та/або реалізацією продукції (товарів, робіт, послуг). До таких витрат належать:

- собівартість реалізованих фінансових інвестицій (балансова вартість та витрати, пов`язані з реалізацією фінансових інвестицій);

- втрати від зменшення корисності необоротних активів;

- втрати від безоплатної передачі необоротних активів;

- втрати від неопераційних курсових різниць;

- сума уцінки необоротних активів і фінансових інвестицій;

- витрати на ліквідацію необоротних активів (розбирання, демонтаж тощо);

- залишкова вартість ліквідованих (списаних) необоротних активів;

- інші витрати діяльності.

Відповідно до п.139.2.1 п. 139.2 ПК України (в редакції станом на серпень 2020 року (період відображення в бухгалтерському обліку), яка діяла з 01.08.2020 та 13.08.2020), фінансовий результат до оподаткування збільшується:

- на суму витрат на формування резерву сумнівних боргів або резерв очікуваних кредитних збитків (зменшення корисності активів) відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності;

- на суму витрат від списання дебіторської заборгованості понад суму резерву сумнівних боргів або понад резерв очікуваних кредитних збитків (зменшення корисності активів).

Відповідно до п. 4 положень Національного положення (стандарту) бухгалтерського обліку 10 «Дебіторська заборгованість», затвердженого наказом Міністерства фінансів України 08.10.99 №237 (далі НП (с) БО 10) визначає:

- безнадійна дебіторська заборгованість - поточна дебіторська заборгованість, щодо якої існує впевненість про її неповернення боржником або за якою минув строк позовної давності.

- дебітори - юридичні та фізичні особи, які внаслідок минулих подій заборгували підприємству певні суми грошових коштів, їх еквівалентів або інших активів.

- дебіторська заборгованість - сума заборгованості дебіторів підприємству на певну дату.

- поточна дебіторська заборгованість - сума дебіторської заборгованості, яка виникає в ході нормального операційного циклу або буде погашена протягом дванадцяти місяців з дати балансу.

- сумнівний борг - поточна дебіторська заборгованість, щодо якої існує невпевненість її погашення боржником.

- чиста реалізаційна вартість дебіторської заборгованості - сума поточної дебіторської заборгованості за вирахуванням резерву сумнівних боргів.

Пунктом 7 НП (с) БО 10 визначено, що поточна дебіторська заборгованість, яка є фінансовим активом (крім придбаної заборгованості та заборгованості, призначеної для продажу), включається до підсумку балансу за чистою реалізаційною вартістю. Для визначення чистої реалізаційної вартості на дату балансу обчислюється величина резерву сумнівних боргів.

Пунктом 8 НП (с) БО 10 визначено, що величина резерву сумнівних боргів визначається за одним із методів:

- застосування абсолютної суми сумнівної заборгованості;

- застосування коефіцієнта сумнівності.

За методом застосування абсолютної суми сумнівної заборгованості величина резерву визначається на підставі аналізу платоспроможності окремих дебіторів.

За методом застосування коефіцієнта сумнівності величина резерву розраховується множенням суми залишку дебіторської заборгованості на початок періоду на коефіцієнт сумнівності.

Визначена на основі класифікації дебіторської заборгованості величина сумнівних боргів на дату балансу становить залишок резерву сумнівних боргів на ту саму дату.

Залишок резерву сумнівних боргів на дату балансу не може бути більшим, ніж сума дебіторської заборгованості на ту саму дату.

Пунктом 10 НП (с) БО 10 визначено, що нарахування суми резерву сумнівних боргів за звітний період відображається у звіті про фінансові результати у складі інших операційних витрат.

Пунктом 11 НП (с) БО 10 визначено, що виключення безнадійної дебіторської заборгованості з активів здійснюється з одночасним зменшенням величини резерву сумнівних боргів. У разі недостатності суми нарахованого резерву сумнівних боргів безнадійна дебіторська заборгованість за продукцію, товари, роботи, послуги списується з активів на інші операційні витрати. Сума відшкодування раніше списаної безнадійної дебіторської заборгованості включається до складу інших операційних доходів.

Поточна дебіторська заборгованість, щодо якої створення резерву сумнівних боргів не передбачено, у разі визнання її безнадійною списується з балансу з відображенням у складі інших операційних витрат.

Відповідно до ст. 185 ПК України об`єктом оподаткування є операції платників податку з:

а) постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з безоплатної передачі та з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу у володіння та користування лізингоодержувачу/орендарю;

б) постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу;

в) ввезення товарів на митну територію України;

г) вивезення товарів за межі митної території України;

е) постачання послуг з міжнародних перевезень пасажирів і багажу та вантажів залізничним, автомобільним, морським і річковим та авіаційним транспортом.

З метою оподаткування цим податком до операцій з ввезення товарів на митну територію України та вивезення товарів за межі митної території України прирівнюється поміщення товарів у будь-який митний режим, визначений Митним кодексом України.

Відповідно до п. 187.1 ст. 187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", незалежно від дати накладення електронного підпису.

За операціями з виконання підрядних будівельних робіт суб`єкти підприємницької діяльності (підрядники та субпідрядники) можуть застосовувати касовий метод податкового обліку відповідно до підпункту 14.1.266 пункту 14.1 статті 14 цього Кодексу.

Відповідно до п. 188.1 ст. 188 ПК України база оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (крім акцизного податку на реалізацію суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів, збору на обов`язкове державне пенсійне страхування, що справляється з вартості послуг стільникового рухомого зв`язку, податку на додану вартість та акцизного податку на спирт етиловий, що використовується виробниками - суб`єктами господарювання для виробництва лікарських засобів, у тому числі компонентів крові і вироблених з них препаратів (крім лікарських засобів у вигляді бальзамів та еліксирів).

При цьому база оподаткування операцій з постачання товарів/послуг не може бути нижче ціни придбання таких товарів/послуг, база оподаткування операцій з постачання самостійно виготовлених товарів/послуг не може бути нижче звичайних цін, а база оподаткування операцій з постачання необоротних активів не може бути нижче балансової (залишкової) вартості за даними бухгалтерського обліку, що склалася станом на початок звітного (податкового) періоду, протягом якого здійснюються такі операції (у разі відсутності обліку необоротних активів - виходячи із звичайної ціни), за винятком:

- товарів (послуг), ціни на які підлягають державному регулюванню;

- газу, який постачається для потреб населення;

- електричної енергії, ціна на яку склалася на ринку електричної енергії.

До складу договірної (контрактної) вартості включаються будь-які суми коштів, вартість матеріальних і нематеріальних активів, що передаються платнику податків безпосередньо покупцем або через будь-яку третю особу у зв`язку з компенсацією вартості товарів/послуг. До складу договірної (контрактної) вартості не включаються суми неустойки (штрафів та/або пені), три проценти річних від простроченої суми та інфляційні витрати, відшкодування шкоди, у тому числі відшкодування упущеної вигоди за рішеннями міжнародних комерційних та інвестиційних арбітражів або іноземних судів, що отримані платником податку внаслідок невиконання або неналежного виконання договірних зобов`язань.

До бази оподаткування включаються вартість товарів/послуг, які постачаються (за виключенням суми компенсації на покриття різниці між фактичними витратами та регульованими цінами (тарифами) у вигляді виробничої дотації з бюджету та/або суми відшкодування орендодавцю - бюджетній установі витрат на утримання наданого в оренду нерухомого майна, на комунальні послуги та на енергоносії), та вартість матеріальних і нематеріальних активів, що передаються платнику податків безпосередньо отримувачем товарів/послуг, поставлених таким платником податку.

У випадках, передбачених статтею 189 цього Кодексу, база оподаткування визначається з урахуванням положень статті 189 цього Кодексу.

Відповідно до п. 200.1 ст. 200 ПК України сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

Відповідно до Інструкції про застосування Плану рахунків бухгалтерського обліку активів, капіталу, зобов`язань і господарських операцій підприємств і організацій, затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 30.11.1999 № 291 (далі План рахунків №291), на рахунку 94 «Інші витрати операційної діяльності» ведеться облік витрат операційної діяльності підприємства, крім витрат, які відображаються на рахунках 90 «Собівартість реалізації», 91 «Загальновиробничі витрати», 92 «Адміністративні витрати», 93 «Витрати на збут».

Один із субрахунків рахунку 94 «Інші витрати операційної діяльності» - 949 «Інші витрати операційної діяльності» За дебетом рахунку відображається сума визнаних витрат, за кредитом - списання на рахунок 79 «Фінансові результати». На субрахунку 949 «Інші витрати операційної діяльності» узагальнюється інформація про такі витрати операційної діяльності, які не знайшли відображення на інших субрахунках рахунку 94 «Інші витрати операційної діяльності», зокрема витрати житлово-комунальних і обслуговуючих господарств, дитячих дошкільних закладів, будинків відпочинку, санаторіїв та інших закладів оздоровчого та культурного призначення, виплати за невідпрацьований час, що не підлягають накопиченню тощо. Рахунок 94 «Інші витрати операційної діяльності» кореспондує за дебетом з кредитом в т.ч. рахунку 37 «Розрахунки з різними дебіторами». На рахунку 37 «Розрахунки з різними дебіторами» ведеться облік розрахунків за поточною дебіторською заборгованістю з різними дебіторами за авансами виданими, нарахованими доходами, за претензіями, за відшкодуванням завданих збитків, за позиками членів кредитних спілок та за іншими операціями. Рахунок 37 «Розрахунки з різними дебіторами» має в т.ч. такий субрахунок 377 «Розрахунки з іншими дебіторами». За дебетом рахунку 37 «Розрахунки з різними дебіторами» відображається виникнення дебіторської заборгованості, за кредитом - її погашення чи списання. На субрахунку 377 «Розрахунки з іншими дебіторами» ведеться облік розрахунків за іншими операціями, облік яких не відображається на інших субрахунках рахунку 37 «Розрахунки з різними дебіторами», зокрема розрахунки за операціями, пов`язаними із здійсненням спільної діяльності (без створення юридичної особи), усі види розрахунків з працівниками (крім розрахунків за виплатами працівникам та з підзвітними особами), інші розрахунки.

Аналітичний облік ведеться за кожним дебітором, за видами заборгованості термінами її виникнення й погашення.

Рахунок 37 «Розрахунки з різними дебіторами» кореспондує за дебетом з кредитом в т.ч. рахунку 71 «Інший операційний дохід». За кредитом з дебетом в т.ч. рахунку 94 «Інші витрати операційної діяльності». На рахунку 71 «Інший операційний дохід» ведеться узагальнення інформації про інші доходи від операційної діяльності підприємства у звітному періоді, крім доходу (виручки) від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг). До інших операційних доходів відносяться: доходи від реалізації іноземної валюти; доходи від реалізації інших оборотних активів (крім фінансових інвестицій); доходи від операційної оренди активів; доходи від операційної курсової різниці за операціями в іноземній валюті; суми штрафів, пені, неустойок та інших санкцій за порушення господарських договорів, які визнані боржником або щодо яких одержані рішення суду, господарського суду про їх стягнення; доходи від списання кредиторської заборгованості, щодо якої минув строк позовної давності; відшкодування раніше списаних активів (надходження боргів, списаних як безнадійні); суми одержаних безоплатно оборотних активів та субсидій; інші доходи від операційної діяльності.

За кредитом рахунку 71 «Інший операційний дохід» відображається збільшення (одержання) доходу, за дебетом - суми непрямих податків (податку на додану вартість, акцизного податку та інших зборів (обов`язкових платежів)) та списання в порядку закриття на рахунок 79 «Фінансові результати». Рахунок 71 «Інший операційний дохід» має в т.ч. такий субрахунок: 712 «Дохід від реалізації інших оборотних активів». На субрахунку 712 «Дохід від реалізації інших оборотних активів» узагальнюється інформація про доходи від реалізації оборотних активів (виробничих запасів, малоцінних та швидкозношуваних предметів тощо), а також необоротних активів та груп вибуття, утримуваних для продажу. Рахунок 71 «Інший операційний дохід» кореспондує за кредитом з дебетом в т.ч. рахунку 37 «Розрахунки з різними дебіторами».

Відповідно до Плану рахунків № 291, на рахунку 71 «Інший операційний дохід» ведеться узагальнення інформації про інші доходи від операційної діяльності підприємства у звітному періоді, крім доходу (виручки) від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг).

До інших операційних доходів відносяться: доходи від реалізації іноземної валюти; доходи від реалізації інших оборотних активів (крім фінансових інвестицій); доходи від операційної оренди активів; доходи від операційної курсової різниці за операціями в іноземній валюті; суми штрафів, пені, неустойок та інших санкцій за порушення господарських договорів, які визнані боржником або щодо яких одержані рішення суду, господарського суду про їх стягнення; доходи від списання кредиторської заборгованості, щодо якої минув строк позовної давності; відшкодування раніше списаних активів (надходження боргів, списаних як безнадійні); суми одержаних безоплатно оборотних активів та субсидій; інші доходи від операційної діяльності.

За кредитом рахунку 71 «Інший операційний дохід» відображається збільшення (одержання) доходу, за дебетом - суми непрямих податків (податку на додану вартість, акцизного податку та інших зборів (обов`язкових платежів)) та списання в порядку закриття на рахунок 79 «Фінансові результати». Рахунок 71 «Інший операційний дохід» має в т.ч. такий субрахунок: 717 «Дохід від списання кредиторської заборгованості» узагальнюється інформація про доходи від списання кредиторської заборгованості, що виникла в ході операційного циклу, по закінченні строку позовної давності. Рахунок 71 «Інший операційний дохід» кореспондує за кредитом з дебетом в т.ч. рахунку 61 «Поточна заборгованість за довгостроковими зобов`язаннями» 68 «Розрахунки за іншими операціями». На рахунку 68 «Розрахунки за іншими операціями» ведеться облік розрахунків за операціями, що не можуть бути відображені на рахунках 63-67. На субрахунку 685 «Розрахунки з іншими кредиторами» ведеться облік операцій, які не передбачені для обліку на інших субрахунках рахунку 68 «Розрахунки за іншими операціями», а саме: з різними організаціями за операціями некомерційного характеру (учбовими та науково-дослідними закладами тощо); за іншими операціями.

Аналітичний облік розрахунків з іншими кредиторами ведеться окремо за підприємствами, організаціями, установами та фізичними особами, з якими здійснюються розрахунки.

Рахунок 68 «Розрахунки за іншими операціями» кореспондує за дебетом з кредитом рахунків: 71 «Інший операційний дохід». Рахунок 61 «Поточна заборгованість за довгостроковими зобов`язаннями» призначено для узагальнення інформації про стан розрахунків за поточними зобов`язаннями, переведеними зі складу довгострокових, при настанні строку погашення протягом дванадцяти місяців з дати балансу.

Рахунок 61 «Поточна заборгованість за довгостроковими зобов`язаннями» має такі субрахунки: 611 «Поточна заборгованість за довгостроковими зобов`язаннями в національній валюті»; 612 «Поточна заборгованість за довгостроковими зобов`язаннями в іноземній валюті».

За кредитом рахунку 61 «Поточна заборгованість за довгостроковими зобов`язаннями» відображається та частина довгострокових зобов`язань, яка підлягає погашенню протягом дванадцяти місяців з дати балансу, за дебетом - погашення поточної заборгованості, її списання тощо.

На субрахунку 612 «Поточна заборгованість за довгостроковими зобов`язаннями в іноземній валюті» ведеться облік частини довгострокових зобов`язань, заборгованість за якими виражена в іноземній валюті.

Аналітичний облік ведеться за кредиторами та видами заборгованості.

Рахунок 61 «Поточна заборгованість за довгостроковими зобов`язаннями» кореспондує за дебетом з кредитом рахунків: 71 «Інший операційний дохід».

Згідно з пунктом 39 підр. 4 розд. XX «Перехідні положення» Податкового кодексу (в редакції на час здійснення фінансової реструктуризації редакції, а саме: станом на 23.12.2020, що діяла з 20.12.2019) тимчасово, до 1 січня 2023 року платник податку на прибуток підприємств:

1) зменшує фінансовий результат до оподаткування:

- на суму доходів, визнаних ним відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності внаслідок списання йому податкового боргу, анулювання (прощення) та/або розстрочення (відстрочення) його зобов`язань відповідно до положень пункту 37 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" цього Кодексу, а також внаслідок анулювання (прощення) його зобов`язань відповідно до закону щодо фінансової реструктуризації;

- на суму доходів, визнаних ним відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності у зв`язку з розформуванням резервів внаслідок реструктуризації ним зобов`язань відповідно до плану реструктуризації, підписаного згідно із законом щодо фінансової реструктуризації, або плану санації, затвердженого згідно із законодавством, що регулює відносини з питань відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом, з урахуванням особливостей, встановлених законом щодо фінансової реструктуризації, якщо оподаткування таких резервів регулюється нормами пункту 139.3 статті 139 цього Кодексу;

2) збільшує фінансовий результат до оподаткування:

- на одну третю частину суми доходів, визнаних у зв`язку із зменшенням (розформуванням) резервів, на яку зменшувався його фінансовий результат до оподаткування згідно з підпунктом 1 цього пункту, в кожному з трьох років, наступних за роком, у якому було підписано план реструктуризації згідно із законом щодо фінансової реструктуризації або затверджено план санації згідно із законодавством, що регулює відносини з питань відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом, з урахуванням особливостей, встановлених законом щодо фінансової реструктуризації;

3) не змінює фінансового результату до оподаткування:

- на суму використаного резерву внаслідок анулювання (прощення) зобов`язання на умовах плану реструктуризації, підписаного згідно із законом щодо фінансової реструктуризації, або плану санації, затвердженого згідно із законодавством, що регулює відносини з питань відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом, з урахуванням особливостей, встановлених законом щодо фінансової реструктуризації;

- на суму доходів та витрат, не зазначених у підпунктах 1 і 2 цього пункту, що визнаються відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності внаслідок реструктуризації зобов`язань на умовах плану реструктуризації, підписаного згідно із законом щодо фінансової реструктуризації, або плану санації, затвердженого згідно із законодавством, що регулює відносини з питань відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом, з урахуванням особливостей, встановлених законом щодо фінансової реструктуризації.

Відповідно до п. 46 підр. 2 розд. ХХ «Перехідні положення» ПК України (в редакції на час здійснення фінансової реструктуризації редакції, а саме: станом на 23.12.2020, що діяла з 20.12.2019) тимчасово, до 1 січня 2023 року, звільняються від оподаткування податком на додану вартість операції:

- платників податку - боржника та/або поручителя (майнового поручителя - заставодавця, іпотекодавця) з постачання товарів для цілей погашення заборгованості боржника перед кредиторами відповідно до плану реструктуризації, підписаного згідно із законом щодо фінансової реструктуризації, або плану санації, затвердженого згідно із законодавством, що регулює відносини з питань відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом, з урахуванням особливостей, встановлених законом щодо фінансової реструктуризації. Під час здійснення операцій з постачання товарів, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість згідно із цим пунктом, платники податку - боржник та/або поручитель (майновий поручитель - заставодавець, іпотекодавець) не застосовують норми пункту 198.5 статті 198 та пункту 199.1 статті 199 цього Кодексу щодо нарахування податкових зобов`язань або коригування раніше нарахованих податкових зобов`язань та/або сум податку, віднесених до податкового кредиту у зв`язку з таким постачанням;

- банків та інших фінансових установ з постачання (продажу, відчуження в інший спосіб) товарів, що були отримані ними від боржників, поручителів (майнових поручителів - заставодавців, іпотекодавців) за операціями з постачання товарів, що звільнені від оподатковування згідно з абзацом першим цього пункту. Звільнення від оподаткування операцій банків та інших фінансових установ стосується тієї частини вартості товарів, за якою вони були набуті у власність у рахунок погашення зобов`язань за договором кредиту (позики).

У разі постачання (продажу, відчуження в інший спосіб) банками та іншими фінансовими установами товарів, отриманих ними в результаті операцій, звільнених від оподаткування на підставі цього пункту, базою оподаткування є позитивна різниця між ціною постачання та ціною придбання таких товарів. Ціна придбання визначається як вартість товарів, за якою такі товари були отримані банками та іншими фінансовими установами.

Законом України від 14 червня 2016 року №1414-VIII «Про фінансову реструктуризацію» (далі Закон №1414-VIII) визначено умови та порядок проведення процедури добровільної фінансової реструктуризації боржника із вжиттям відповідних заходів. Відповідно до ст. 2 Закону №1414-VIII фінансова реструктуризація здійснюється з метою:

1) сприяння відновленню господарської діяльності боржників, які перебувають у критичному фінансовому стані, шляхом реструктуризації їхніх грошових зобов`язань та/або їхньої господарської діяльності;

2) підтримки стабільності фінансової системи;

3) забезпечення доступу боржників до фінансування для відновлення їхньої господарської діяльності.

Частиною 1 ст. 1 Закону №1414-VIII визначено, що:

- процедура фінансової реструктуризації це комплекс заходів з реструктуризації грошового зобов`язання та/або господарської діяльності боржника, що здійснюється на умовах та в порядку, встановлених Законом;

- боржник-юридична особа суб`єкт підприємницької діяльності, який має заборгованість хоча б перед однією фінансовою установою, що не є пов`язаною з боржником особою, та ініціює проведення процедури фінансової реструктуризації відповідно до цього Закону, у тому числі комунальні та державні підприємства, крім фінансових установ та казенних підприємств;

- критичний фінансовий стан ситуація, коли боржником визнана неспроможність своєчасно виконати свої грошові зобов`язання перед кредиторами;

- незалежний експерт фізична особа, фізична особа - підприємець чи юридична особа, яка не є пов`язаною з боржником та/або з кредитором, відповідає вимогам, встановленим спостережною радою, обрана зборами кредиторів та проводить огляд фінансово-господарської діяльності боржника і готує звіт про проведення огляду фінансово-господарської діяльності боржника;

- кредитор фізична особа, фізична особа підприємець, юридична особа, органи стягнення, які мають документально підтверджені вимоги до боржника щодо його грошових зобов`язань;

- залучений кредитор визначений боржником кредитор, вимоги якого можуть бути реструктуризовані відповідно до процедур, передбачених цим Законом, та який підписав згоду на реструктуризацію, а також орган стягнення (у разі визначення його боржником залученим кредитором у заяві про реструктуризацію), який бере участь у процедурі фінансової реструктуризації у порядку визначеному Законом;

- план реструктуризації договір, відповідно до якого проводиться реструктуризація грошового зобов`язання та/або господарської діяльності боржника у процедурі фінансової реструктуризації, укладений у порядку, визначеному Законом, між боржником, залученими кредиторами та інвесторами (за наявності), а також іншими особами, на яких покладені обов`язки відповідно до плану реструктуризації.

Відповідно до ст. 14 Закону №1414-VIII визначено, що Спостережна рада є координаційним органом з питань організації та проведення процедури фінансової реструктуризації. Спостережна рада складається з дев`яти осіб - по одному представнику від Національного банку України, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну правову політику, державну політику з питань банкрутства, п`ятьох представників від об`єднань учасників фінансових ринків, об`єднань представників бізнесу, експертів фінансового ринку, кандидатури яких проходять обговорення на відкритому засіданні комітету Верховної Ради України, до предметів відання якого належать питання регулювання ринків фінансових послуг, який шляхом прийняття рішення делегує таких представників до спостережної ради.

До повноважень спостережної ради належить:

1) створення та формування персонального складу секретаріату;

2) розроблення та затвердження положення про секретаріат;

3) здійснення контролю за діяльністю секретаріату та узагальнення звітності, що надається секретаріатом, про перебіг та результати проведення процедури фінансової реструктуризації;

4) створення та формування персонального складу арбітражного комітету;

5) затвердження та внесення змін до списку арбітрів;

6) затвердження та внесення змін до арбітражного регламенту та ставок арбітражного збору;

7) затвердження рекомендацій та вимог до документів, необхідних для проведення процедури фінансової реструктуризації, які подаються до секретаріату або надсилаються секретаріатом, та до звіту про проведення огляду фінансово-господарської діяльності боржника;

8) розроблення та затвердження вимог до незалежних експертів.

Спостережна рада затверджує регламент своєї діяльності.

Статтею 15 Закону №1414-VIII визначено, що Спостережна рада утворює у встановленому нею порядку секретаріат, основним завданням якого є інформаційно-аналітичне, організаційне та адміністративне забезпечення проведення процедури фінансової реструктуризації відповідно до положень цього Закону. Секретаріат у своїй діяльності підзвітний спостережній раді.

Секретаріат відповідно до покладених на нього завдань:

1) вирішує адміністративні та процедурні питання, пов`язані з проведенням процедури фінансової реструктуризації, згідно з вимогами цього Закону;

2) готує та надає спостережній раді звіти про перебіг та результати процедури фінансової реструктуризації;

3) упорядковує та поширює інформацію про проведення процедури фінансової реструктуризації;

4) розробляє рекомендації щодо проведення процедури фінансової реструктуризації;

5) розробляє рекомендації та вимоги до документів, визначених пунктом 7 частини другої статті 14 цього Закону;

6) створює та веде власний веб-сайт, на якому розміщує інформацію відповідно до вимог цього Закону.

Матеріально-технічне та організаційне забезпечення роботи секретаріату здійснюється за рахунок коштів, одержаних від суб`єктів господарювання (у тому числі нерезидентів), фізичних осіб, міжнародних фінансових організацій у вигляді безповоротної фінансової допомоги, грантів, дарунків, інших надходжень, які не передбачають повернення коштів.

Секретаріат не бере безпосередньої участі в переговорах щодо реструктуризації між боржником і залученими кредиторами.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закон №1414-VIII у процедурі фінансової реструктуризації мають право брати участь фінансові установи, які є кредиторами боржника.

Інші кредитори мають право брати участь у процедурі фінансової реструктуризації, якщо в такій процедурі бере участь принаймні одна фінансова установа, що не є пов`язаною з боржником особою.

Частиною 1 ст. 18 Закону №1414-VIII боржник має право ініціювати проведення процедури фінансової реструктуризації шляхом подання письмової заяви про реструктуризацію до секретаріату за умови відсутності щодо нього порушеного провадження у справі про банкрутство або відсутності здійснення санації боржника до порушення провадження у справі про банкрутство.

Статтею 19 Закону №1414-VIII визначено, що Секретаріат реєструє заяву про реструктуризацію, отриману від боржника.

Секретаріат перевіряє відповідність заяви та згоди на реструктуризацію вимогам статті 18 цього Закону та не пізніше ніж протягом наступного робочого дня після реєстрації заяви приймає рішення про початок проведення процедури фінансової реструктуризації.

У разі відсутності або невідповідності заяви чи згоди вимогам статті 18 цього Закону або подання повторної заяви боржником до спливу строку, визначеного частиною другою статті 4 цього Закону, секретаріат повертає боржнику заяву про реструктуризацію без розгляду та без початку процедури фінансової реструктуризації із зазначенням причин повернення.

Секретаріат не пізніше наступного робочого дня після реєстрації заяви надсилає кредиторам, визначеним у додатках до заяви про реструктуризацію, повідомлення, в якому зазначаються дата, час, місце проведення перших зборів залучених кредиторів та контактні дані секретаріату і боржника.

Дата проведення перших зборів залучених кредиторів повинна бути призначена не раніше ніж через сім робочих днів та не пізніше ніж протягом десяти робочих днів від дати початку процедури фінансової реструктуризації.

У разі прийняття секретаріатом рішення про початок процедури фінансової реструктуризації боржник не пізніше ніж за сім робочих днів до перших зборів залучених кредиторів повинен надати залученим кредиторам таку інформацію:

1) обґрунтування необхідності реструктуризації зобов`язань боржника у довільній формі;

2) довідку про повний об`єм зобов`язань боржника в розрізі основних кредиторів та/або груп кредиторів на останню доступну дату, в тому числі: фінансових установ; пов`язаних осіб боржника; кредиторів, що є пов`язаними особами боржника (за наявності); інших кредиторів;

забезпечених кредиторів із зазначенням виду та предмета забезпечення;

3) інформацію про наявність простроченої заборгованості згідно з чинними договорами, існування права вимоги кредиторів дострокового погашення кредитів згідно з чинними договорами, наявність порушень чинних договорів забезпечення;

4) інформацію про наявність та стан забезпечення боржника та майнових поручителів;

5) очікування боржника щодо основних операційних та фінансових показників на найближчі 12 місяців у довільній формі;

6) перелік існуючих судових та виконавчих проваджень щодо боржника, сторін судового (виконавчого) провадження, номер справи, назва суду, арбітражу або іншого органу, який розглядає справу, або органу державної виконавчої служби України, в якому відкрито виконавче провадження, стислий опис предмета спору та поточний статус судового (виконавчого) провадження.

Не пізніше ніж протягом наступного робочого дня після початку проведення процедури фінансової реструктуризації секретаріат надсилає усім кредиторам та пов`язаним особам боржника, визначеним у додатках до заяви про реструктуризацію, повідомлення про початок проведення процедури фінансової реструктуризації, а також розміщує таке повідомлення на веб-сайті секретаріату.

Повідомлення про початок проведення процедури фінансової реструктуризації боржника повинно містити:

1) повне найменування боржника, його поштову адресу, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань;

2) перелік залучених кредиторів;

3) перелік пов`язаних осіб боржника;

4) дату початку проведення процедури фінансової реструктуризації;

5) інформацію про запровадження мораторію;

6) дату, час та місце проведення перших зборів залучених кредиторів.

Боржник має право доповнювати перелік залучених кредиторів шляхом надіслання до секретаріату повідомлення та згоди такого залученого кредитора на реструктуризацію. Такі зміни можуть бути внесені не пізніше ніж за два робочі дні до дня проведення перших зборів залучених кредиторів.

Не пізніше ніж протягом наступного робочого дня після отримання повідомлення про внесення змін до переліку залучених кредиторів секретаріат: повідомляє усім залученим кредиторам про такі зміни; оновлює повідомлення про початок проведення процедури фінансової реструктуризації, розміщене на власному веб-сайті; надсилає такому залученому кредитору інформацію, визначену частинами першою та другою цієї статті.

Відповідно до ст. 23 Закону №1414-VIII після початку проведення процедури фінансової реструктуризації вирішуються питання про:

1) продовження або припинення дії мораторію;

2) залучення незалежного експерта для огляду фінансово-господарської діяльності боржника та плану реструктуризації;

3) погодження або відмову у спільному проведенні процедури фінансової реструктуризації для кількох боржників, що є пов`язаними особами (за наявності), з урахуванням вимог статті 4 цього Закону;

4) створення координаційного комітету фінансових установ;

5) створення комітету кредиторів;

6) укладення договору про відстрочку;

7) порядок співпраці та проведення переговорів між залученими кредиторами та боржником щодо підготовки плану реструктуризації;

8) інші питання.

Рішення щодо питань, зазначених у частині першій цієї статті, приймається двома третинами голосів, визначеними в порядку, встановленому статтею 5 цього Закону:

- з питань, зазначених у пунктах 3 та 4 частини першої цієї статті, - залученими кредиторами, що є фінансовими установами;

- з питання, зазначеного в пункті 5 частини першої цієї статті, - залученими кредиторами, що не є фінансовими установами;

- з інших питань - залученими кредиторами.

Залучені кредитори - пов`язані особи боржника та орган стягнення у випадку, передбаченому частиною четвертою статті 5 цього Закону, не беруть участі у голосуванні, а їхні вимоги не враховуються при визначенні загальної суми голосів і вимог залучених кредиторів.

Рішення оформлюється письмово у довільній формі та підписується уповноваженими представниками залучених кредиторів, які брали участь у голосуванні. Два оригінальні примірники рішення передаються до секретаріату, один з яких залишається в секретаріаті у матеріалах справи про фінансову реструктуризацію боржника, другий примірник секретаріат направляє боржнику. Залучений кредитор може самостійно вручити один примірник боржнику, в такому разі до секретаріату передається один примірник рішення, який залишається в секретаріаті у матеріалах справи про фінансову реструктуризацію боржника.

Боржник або залучені кредитори мають право скликати збори залучених кредиторів шляхом подання до секретаріату повідомлення із зазначенням пропозицій щодо місця, часу та дати проведення таких зборів. Дата проведення зборів повинна бути призначена не раніше ніж протягом п`яти робочих днів з дати подання повідомлення до секретаріату.

Боржник подає план реструктуризації до секретаріату з копіями відповідно до кількості залучених кредиторів. Секретаріат надсилає такий план та повідомлення про проведення зборів для його затвердження усім залученим кредиторам не пізніше ніж за 10 робочих днів до запропонованої дати проведення зборів.

Рішення про затвердження плану реструктуризації приймається на зборах залучених кредиторів.

Боржник та залучені кредитори зобов`язані завершити переговори та затвердити план реструктуризації не пізніше ніж протягом 90 календарних днів із дати початку проведення процедури фінансової реструктуризації. Зазначений строк може бути продовжено за згодою залучених кредиторів, жоден із яких не є пов`язаною особою з боржником, у порядку, визначеному частиною другою статті 23 цього Закону, на строк, що не може перевищувати 90 календарних днів. Загальний строк проведення процедури фінансової реструктуризації не може перевищувати 180 днів.

У разі якщо боржник та залучені кредитори, які беруть участь у процедурі фінансової реструктуризації, не зможуть досягти згоди щодо затвердження плану реструктуризації протягом строку, визначеного цією статтею, проведення процедури фінансової реструктуризації припиняється.

Статтею 25 Закону №1414-VIII визначено, що план реструктуризації розробляється боржником (боржниками в разі прийняття рішення про проведення спільної процедури фінансової реструктуризації) разом із кредиторами, що є пов`язаними особами боржника (за наявності), залученими кредиторами та інвесторами (за наявності) і повинен містити:

1) суми та умови проведення боржником виплат за вимогами залучених кредиторів;

2) суми та умови проведення боржником виплат за вимогами кредиторів, що є пов`язаними особами боржника (за наявності);

3) суми та умови сплати боржником зобов`язань за податками, зборами та іншими обов`язковими платежами, які здійснюються на умовах, встановлених статтею 28 цього Закону (за наявності);

4) умови участі інвесторів у плані реструктуризації (за наявності);

5) умови відкриття боржником банківського (банківських) рахунка (рахунків) у визначеному сторонами банку (банках), на який (які) переказуються кошти від продажу майна боржника виключно для цілей погашення його заборгованості перед залученими кредиторами;

6) інформацію про порядок погашення заборгованості перед іншими кредиторами боржника, які не беруть участі у процедурі фінансової реструктуризації;

7) умови отримання фінансування боржником (за потреби);

8) порядок проведення реструктуризації, в тому числі перелік договорів, які повинні бути підписані та/або змінені для завершення реструктуризації грошових зобов`язань та/або господарської діяльності боржника, та строки підписання таких договорів;

9) порядок здійснення контролю за виконанням плану реструктуризації;

10) умови та наслідки розірвання плану реструктуризації;

11) інші умови.

План реструктуризації може передбачати реструктуризацію грошових зобов`язань та/або господарської діяльності боржника шляхом:

1) внесення змін до кредитних договорів, у тому числі погашення заборгованості окремими траншами (розстрочки), перегляд строків погашення, зміна валюти виконання зобов`язання, розміру процентних ставок, у тому числі встановлення їх на рівні, нижчому собівартості залучення коштів, та повне зупинення нарахування процентів чи інших умов, пов`язаних з відповідним кредитним договором або забезпеченням за таким кредитним договором;

2) внесення змін до інших укладених договорів, умов боргових зобов`язань або зміни форми таких зобов`язань;

3) надання нового фінансування боржнику. При цьому обов`язок надання нового фінансування покладається на кредитора виключно за згодою такого кредитора;

4) відчуження майна боржника, заставодавця (іпотекодавця) зі збереженням або без збереження іпотеки, застави або інших видів забезпечення щодо такого майна. При цьому кошти, отримані від відчуження майна, що перебуває в заставі (іпотеці), спрямовуються на погашення вимог заставодержателя (іпотекодержателя) такого майна в межах вимог, забезпечених такою заставою (іпотекою);

5) передачі кредитору права власності на майно боржника в рахунок повного або часткового задоволення вимог. При цьому в разі часткового задоволення вимог кредитора за рахунок заставного майна право подальшої вимоги не припиняється. Передача кредитору права власності на майно боржника в рахунок повного або часткового задоволення вимог можлива виключно за згодою такого кредитора;

6) відчуження майна боржника, яке не є предметом застави або іпотеки;

7) прощення частини боргу;

8) припинення або внесення змін до договорів;

9) звернення стягнення на предмет забезпечення, внесення змін до договорів іпотеки та застави чи добровільної відмови від забезпечення;

10) надання додаткового забезпечення боржником або третіми особами, включаючи гарантію та поруки;

11) переведення зобов`язань боржника в капітал;

12) залучення нових інвестицій у капітал боржника;

13) задоволення вимог;

14) випуску цінних паперів;

15) реорганізації (злиття, приєднання, поділу, виділу, перетворення) боржника;

16) зміни керівника та/або членів органів управління і контролю боржника на осіб, визначених залученими кредиторами, які є фінансовими установами;

17) внесення змін до структури корпоративного управління боржника;

17-1) передачі боржнику в оренду та/або лізинг будь-якого майна залученого кредитора, а також укладення сторонами інших договорів, передбачених законодавством;

18) вжиття інших заходів до проведення фінансової реструктуризації.

У разі якщо планом реструктуризації передбачено реорганізацію (злиття, приєднання, поділ, виділ, перетворення) боржника, залучені кредитори не мають права вимагати від боржника дострокового виконання зобов`язань або забезпечення виконання зобов`язань.

План реструктуризації може передбачати поділ залучених кредиторів на категорії залежно від виду вимог та наявності (відсутності) забезпечення вимог таких кредиторів та передбачати різні умови задоволення вимог для кредиторів відповідних категорій. При цьому такі умови для залучених кредиторів, що є пов`язаними з боржником особами, не можуть бути кращими за умови задоволення вимог будь-якого іншого залученого кредитора.

План реструктуризації затверджується на зборах залучених кредиторів.

План реструктуризації вважається затвердженим та обов`язковим для виконання боржником, його пов`язаними особами та поручителями, а також усіма залученими кредиторами, якщо за нього проголосували всі залучені кредитори.

У разі якщо за затвердження плану реструктуризації проголосували залучені кредитори, яким належить більш як дві третини вимог залучених кредиторів, то для остаточного прийняття рішення щодо затвердження плану реструктуризації спір передається будь-яким залученим кредитором до арбітражу в порядку, передбаченому статтею 16 цього Закону.

У такому разі план реструктуризації вважається затвердженим усіма залученими кредиторами з дня винесення арбітром рішення про затвердження плану реструктуризації.

Залучені кредитори - пов`язані особи боржника, орган стягнення у випадку, передбаченому частиною четвертою статті 5 цього Закону, не беруть участі в голосуванні за затвердження плану реструктуризації, а їх вимоги не враховуються при визначенні загальної суми голосів і вимог залучених кредиторів.

Для підписання плану реструктуризації залучені кредитори, які є сторонами рамкового договору, можуть уповноважити представника, призначеного відповідно до положень рамкового договору.

Залучені кредитори, які не є сторонами рамкового договору, мають право укласти між собою договір, в якому врегулювати порядок голосування та необхідну кількість голосів для затвердження плану реструктуризації та визначити уповноваженого представника для підписання плану реструктуризації. План реструктуризації вважається затвердженим такими залученими кредиторами, якщо він був схвалений необхідною кількістю голосів у порядку, встановленому зазначеним договором.

План реструктуризації набирає чинності з дня його підписання боржником та залученими кредиторами, які проголосували за його затвердження, а також іншими особами, на яких покладені обов`язки відповідно до плану реструктуризації.

У разі затвердження плану реструктуризації за участі арбітра план реструктуризації набирає чинності з дня його підписання боржником, залученими кредиторами, які проголосували за його затвердження, іншими особами, на яких покладені обов`язки відповідно до плану реструктуризації, та арбітром, який затверджував такий план реструктуризації.

Затвердження та реалізація плану реструктуризації не вважаються порушенням договору між боржником та будь-яким кредитором, який не є стороною плану реструктуризації.

Умови, передбачені планом реструктуризації, щодо погашення заборгованості перед кредиторами, які не брали участі в голосуванні або голосували проти затвердження плану реструктуризації, повинні бути не гіршими, ніж умови погашення заборгованості перед кредиторами, які голосували за затвердження плану реструктуризації.

При цьому план реструктуризації не може передбачати обов`язку кредитора, який не брав участі в голосуванні або голосував проти затвердження плану реструктуризації, без його згоди щодо:

1) надання фінансування боржнику;

2) прощення частини боргу, у разі якщо такий борг повністю забезпечений заставою (іпотекою);

3) повного зупинення нарахування процентів;

4) направлення коштів, отриманих від відчуження майна, що перебуває в заставі (іпотеці) такого кредитора, на погашення вимог інших кредиторів, за винятком випадків, якщо сума виручених коштів перевищує вимоги кредитора, який не брав участі в голосуванні або голосував проти затвердження плану реструктуризації;

5) набуття права власності на майно боржника в рахунок повного або часткового задоволення вимог.

Умови затвердженого плану реструктуризації є обов`язковими для всіх залучених кредиторів, включаючи кредиторів, які не брали участі в голосуванні або голосували проти затвердження плану реструктуризації, та мають переважну силу над положеннями будь-яких договорів, укладених між залученими кредиторами та боржником, поручителями та/або майновими поручителями боржника (у разі їх включення до плану реструктуризації), вимоги за якими були включені до плану реструктуризації.

Затверджений план реструктуризації не потребує додаткового погодження органом стягнення.

Боржник зобов`язаний надіслати повідомлення про підписання плану реструктуризації до секретаріату.

До плану реструктуризації можуть вноситися зміни в порядку, передбаченому цим Законом для затвердження плану реструктуризації.

Припинення плану реструктуризації можливе з підстав, установлених планом реструктуризації, в тому числі в разі непідписання договорів та/або змін до договорів, які необхідні для завершення реструктуризації заборгованості та/або господарської діяльності боржника, у строки, встановлені у плані реструктуризації. Наслідки припинення плану реструктуризації визначаються умовами плану реструктуризації.

Статтею 27 Закону №1414-VIII визначено, що процедура фінансової реструктуризації вважається завершеною з моменту настання будь-якої з таких подій:

1) підписання плану реструктуризації;

2) надання незалежним експертом звіту про огляд фінансово-господарської діяльності, яким не підтверджується перспективність господарської діяльності боржника;

3) відкликання боржником своєї заяви про реструктуризацію протягом 30 календарних днів з моменту її подання до секретаріату шляхом подання письмової заяви боржником;

4) подання до секретаріату залученими кредиторами, жоден із яких не є пов`язаною особою, яким належить більше 50 відсотків вимог усіх залучених кредиторів без урахування вимог пов`язаних осіб, письмової заяви у довільній формі про те, що переговори з приводу реструктуризації припинено без досягнення згоди, що не потребує підтвердження з боку боржника;

5) закінчення строку, передбаченого абзацом четвертим частини третьої статті 23 цього Закону.

Боржник зобов`язаний повідомити секретаріат про настання будь-якої з подій, передбачених частиною першою цієї статті.

У разі неподання повідомлення боржником протягом одного робочого дня з дня настання подій, передбачених частиною першою цієї статті, будь-який залучений кредитор має право повідомити секретаріат про настання такої події.

Секретаріат реєструє таке повідомлення або письмову заяву, подану згідно з пунктами 3 і 4 частини першої цієї статті, та не пізніш як протягом наступного робочого дня публікує його (її) на офіційному веб-сайті секретаріату.

Залучені кредитори, що є фінансовими установами, у будь-який момент проведення процедури фінансової реструктуризації мають право прийняти рішення про завершення такої процедури на підставі:

1) порушення заборон, передбачених цим Законом у зв`язку з введенням мораторію;

2) порушення обмежень, встановлених договором про відстрочку;

3) невиконання прийнятих арбітром рішень щодо спорів у рамках процедури фінансової реструктуризації.

Рішення про завершення процедури фінансової реструктуризації з підстав, передбачених цією частиною, приймається кваліфікованою більшістю голосів у розмірі не менш як 75 відсотків від загальної суми вимог кредиторів, що є фінансовими установами.

Кредитори протягом одного робочого дня після прийняття рішення згідно з цією частиною письмово повідомляють секретаріат про прийняте рішення для оприлюднення відомостей про завершення процедури фінансової реструктуризації.

Відповідно до ст. 29 Закону №1414-VIII правочини, вчинені під час проведення процедури фінансової реструктуризації, а також майнові дії боржника (поручителя), вчинені з метою виконання плану реструктуризації, не можуть бути відповідно визнані недійсними або спростовані господарським судом у межах провадження справи про банкрутство боржника з підстав, передбачених статтею 42 Кодексу України з процедур банкрутства, за умови, що судом буде встановлено, що сторони діяли добросовісно і не мали наміру порушити права та законні інтереси інших кредиторів такого боржника.

Відповідно до розділу І Положення про Секретаріат, створений на виконання Закону України «Про фінансову реструктуризацію», затвердженого рішенням Спостережної ради від 20.12.2016, протокол засідання №6, Секретаріат виконує адміністративну, організаційну, аналітичну, інформаційно-довідкову роботу, пов`язану з процедурою фінансової реструктуризації та процедурою вирішення спорів в арбітражі, що здійснюється відповідно до Закону України «Про фінансову реструктуризацію» та Арбітражного регламенту, затвердженого Спостережною радою для цілей виконання Закону. Секретаріат утворюється Спостережною радою, створеною на виконання вимог Закону України «Про фінансову реструктуризацію» та діє при Асоціації «Незалежна асоціація банків України» (без статусу юридичної особи). У своїй діяльності Секретаріат підзвітний та підпорядкований Спостережній раді.

Секретаріат у своїй діяльності керується Законом, Арбітражним регламентом, іншими чинними нормативно-правовими актами України та цим Положенням.

Матеріально-технічне, адміністративне та організаційне забезпечення діяльності Секретаріату здійснюється Асоціацією «НАБУ» відповідно до Закону та Меморандуму про технічну допомогу/співпрацю між Спостережною Радою та Асоціацією «НАБУ», укладеного 20.12.2016.

За змістом підпункту 14.1.36 п.14.1 ст. 14 ПК України, господарською діяльністю є діяльність особи, що пов`язана з виробництвом (виготовленням) та/або реалізацією товарів, виконанням робіт, наданням послуг, спрямована на отримання доходу.

Недотримання учасниками господарської операції вимог цивільного або господарського законодавства щодо істотних умов договору під час його укладення не має безпосереднього впливу на результати податкового обліку. Значення для податкового обліку має факт господарської операції, її дійсний зміст, фінансовий результат та економічний ефект.

Відповідно до підпункту 14.1.231 п. 14.1 ст. 14 ПК України, розумною економічною причиною (діловою метою) є причина, яка може бути наявна лише за умови, що платник податків має намір одержати економічний ефект у результаті господарської діяльності.

Розумна економічна причина (ділова мета) для цілей податкового обліку передбачає обов`язкову спрямованість господарської операції платника податків на отримання позитивного економічного ефекту.

Поняття економічного ефекту в нормах ПК України не розкрито, однак, виходячи із визначення господарської діяльності, наведеного в підпункті 14.1.36 п. 14.1 ст. 14 ПК України, та розуміння економічної доцільності, можна дійти висновку, що економічний ефект передбачає отримання доходу, зокрема у формі приросту (збереження) активів платника податків та/або їх вартості.

Разом з цим, не обов`язково щоб такий ефект спостерігався негайно після вчинення господарської операції. Також не виключено, що в результаті об`єктивних причин економічний ефект може не настати взагалі і операція може виявитися збитковою, що є природнім перебігом подій при здійсненні господарської діяльності.

Проте з визначеного ПК України поняття ділової мети убачається, що обов`язковим є намір платника податків отримати відповідний економічний ефект, тобто господарська операція (принаймні за умови досягнення поставлених завдань) має передбачати можливість отримання доходу.

Мета отримання доходу як кваліфікуюча ознака господарської діяльності кореспондує з вимогою щодо наявності розумної економічної причини (ділової мети) під час здійснення господарської діяльності. Оскільки господарська діяльність складається із сукупності господарських операцій платника податку (які є формою здійснення господарської діяльності), то розумна економічна причина має бути наявною в кожній господарській операції. Лише в такому разі та чи інша операція може вважатися вчиненої в межах господарської діяльності платника податків. Якщо ж та чи інша операція не зумовлена розумними економічними причинами (позбавлена ділової мети), то такі операції для цілей податкового обліку не можуть вважатися вчиненими в межах господарської операції.

Аналогічних висновків щодо застосування норм права, які регулюють спірні правовідносини, дійшов і Верховний Суд у постанові від 16.12.2019 по справі № 0940/2484/18.

Як встановив суд першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, що обґрунтовуючи правомірність оскаржуваних рішень, ГУ ДПС у Львівській області стверджує про те, що позивачем занижено об`єкт оподаткування податку на прибуток за II квартал 2020 року через включення до складу «Інших операційних витрат» витрат по списаній безповоротній фінансовій допомозі, занижено різниці, які виникають відповідно до Податкового кодексу України, на суму витрат від списання дебіторської заборгованості понад суму резерву сумнівних боргів, безпідставно застосовано вимоги пункту 39 підр. 4 розд. XX «Перехідні положення» Податкового кодексу та пункту 46 підрозділу 2 розділу ХХ Перехідних положень Податкового кодексу.

Так, з аналізу долучених до матеріалі справи доказів, суд встановив наступні обставини:

В періоді, що перевірявся, ТзОВ «Центр Проект» в своїй діяльності керувався наказами №01/01-17/ОД-ЦП від 01.01.2017 «Про організацію бухгалтерського обліку та облікової політики ТзОВ «Центр проект», №01/05-20/ОД-ЦП від 23.05.2020 «Про організацію бухгалтерського обліку та внесення змін та доповнень облікової політики ТзОВ «Центр Проект», відповідно до яких податковий облік ведеться відповідно до законодавства України з використанням Плану рахунків бухгалтерського обліку. Також визначено, що застосовувати План бухгалтерського обліку активів, капіталу, зобов`язань і господарських операцій підприємства. Облік витрат підприємства вести на рахунках класу 9 «Витрати діяльності» без використання рахунків класу 8 «Витрати за елементами».

Щодо списання безповоротної фінансової допомоги.

Так, судом першої інстанції встановлено та таке підтверджено матеріалами справи, що ТзОВ «Центр Проект» (Надавач) та ТзОВ «Альянс Маркет» (Отримувач) укладено договір про надання безповоротної фінансової допомоги від 26.06.2020.

Відповідно до п.1.1 договору надавач зобов`язується надати отримувачу безповоротну і безвідсоткову фінансову допомогу. Згідно з п 2.1 договору розмір допомоги, яка надається, становить 20000000,00 грн. На виконання умов договору фактично надано допомогу в загальній сумі 18000000,00 грн, що підтверджується платіжними дорученнями від 30.06.2020 №7834 на суму 8800000,00 грн, від 30.06.2020 №7833 на суму 9200000,00 грн.

За операцією «надання безповоротної фінансової допомоги» складено бухгалтерську довідку №318 від 30.06.2020, відповідно до якої у бухгалтерському обліку було здійснено такі проведення: Дт949 «Інші витрати операційної діяльності» Кт377 «Розрахунки з іншими кредиторами» на суму 180000000,00 грн.

З пояснень представника позивача в судовому засіданні, судом з`ясовано, що вказана операція не вплинула на збільшення фінансового результату до оподаткування відповідного податкового (звітного) періоду. Відтак було складено та подано декларацію з податку на прибуток підприємств за півріччя 2020 та фінансову звітність малого підприємства станом на 30.06.2020.

Суд першої інстанції вірно звернув увагу на те, що сума безповоротної фінансової допомоги у надавача включається до складу витрат звітного періоду, а у одержувача - до складу доходів. У цьому випадку, витрати класифікуються як інші витрати операційної діяльності і відображуються на рахунку 949 «Інші витрати операційної діяльності».

Надання безповоротної фінансової допомоги враховується платником податку у витратах звітного періоду і впливає на розрахунок фінансового результату до оподаткування.

Така позиція підтримується Верховним Судом, про що свідчить правовий висновок останнього, викладений у постанові від 30.05.2023 у справі №580/3758/19.

Суд правильно критично оцінив твердження відповідача «про заниження об`єкту оподаткування податку на прибуток за II квартал 2020 року через включення до складу «Інших операційних витрат» витрат по списаній безповоротній фінансовій допомозі наданій пов`язаній особі.

Чинним законодавством станом на червень 2020 року надання безповоротної фінансової допомоги, не передбачено відмінних від зазначених вище правил відображення в бухгалтерському обліку надання безповоротної фінансової допомоги у разі наданні її пов`язаній особі».

Також суд дійшов правильного висновку, що оскільки позивачем правомірно обліковано надання безповоротної фінансової допомоги, як інші витрати операційної діяльності, та відображено на рахунку 949 «Інші витрати операційної діяльності», то безпідставними є твердження відповідача про необхідність відображення в бухгалтерському обліку ТзОВ «Центр Проект» списання безповоротної фінансової допомоги в червні 2020 року в сумі 18 000 000 грн за рахунок прибутку».

Разом з цим, апеляційний суд вважає, що апелянт безпідставно обґрунтовує обов`язковість відображення списання безповоротної фінансової допомоги в червні 2020 року в сумі 18 000 000 грн. в бухгалтерському обліку ТзОВ «Центр Проект» за рахунок прибутку пунктом 7 П (с)БО 16.

Так, п. 7 П (с)БО 16 визначено, що витрати визнаються витратами певного періоду одночасно з визнанням доходу, для отримання якого вони здійснені. Витрати, які неможливо прямо пов`язати доходом певного періоду, відображаються у складі витрат того звітного періоду, в якому вони були здійснені.

Проте, апелянт не бере до уваги Інструкцію про застосування Плану рахунків бухгалтерського обліку активів, капіталу, зобов`язань і господарських операцій підприємств і організацій, затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 30.11.1999 № 291 (далі План рахунків №291), відповідно до якої на рахунку 94 «Інші витрати операційної діяльності» ведеться облік витрат операційної діяльності підприємства, крім витрат, які відображаються на рахунках 90 «Собівартість реалізації», 91 «Загальновиробничі витрати», 92 «Адміністративні Витрати», 93 «Витрати на збут».

Також, апелянт жодним чином не заперечив правильність бухгалтерського обліку за операцією «надання безповоротної фінансової допомоги»: проведення Дт949 «Інші витрати операційної діяльності» Кт377 «Розрахунки з іншими кредиторами».

Натомість операцію з «надання безповоротної фінансової допомоги» та бухгалтерські проведення Дт949 «Інші витрати операційної діяльності» Кт377 «Розрахунки з іншими кредиторами» трактує як списання безповоротної фінансової допомоги в бухгалтерському обліку.

Щодо розумної економічної причини, то суд правильно звернув увагу, що в період виникнення спірних правовідносин ПК України з метою оподаткування податком на прибуток підприємств не передбачено застосування ознаки розумної економічної причини (ділова мета) до операцій з надання безповоротної фінансової допомоги суб`єктам господарювання, що є резидентами та платниками податку на прибуток підприємств на загальних підставах.

Апелянт помилково трактує правозастосування п. 14.1.231 ПК України щодо доведення наявності/відсутності ділової мети в операціях з надання безповоротної фінансової допомоги.

З 01.01.2021р. п. 14.1.231 ПК України чітко визначено застосування п.14.1.231 для цілей ст.39 «Трансфертне ціноутворення» цього Кодексу, в тому числі при доведенні обставин, що свідчать про відсутність ділової мети, у випадках, визначених пунктом 140.5 статті 140 цього Кодексу, які передбачають застосування відповідних положень статті 39 цього Кодексу.

Враховуючи викладене вище, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що оскільки позивачем правомірно обліковано надання безповоротної фінансової допомоги, як інші витрати операційної діяльності, та відображено на рахунку 949 «Інші витрати операційної діяльності», то безпідставними є твердження відповідача про необхідність відображення в бухгалтерському обліку ТзОВ «Центр Проект» списання безповоротної фінансової допомоги в червні 2020 року в сумі 18 000 000 грн за рахунок прибутку.

Щодо списання дебіторської заборгованості понад резерв то варто зазначити таке.

Як встановив суд першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, що 04.08.2020 ТзОВ «Центр Проект» (Продавець) та ТзОВ «Фінансова компанія «Морган кепітал» (Покупець) уклали договір купівлі-продажу №9, відповідно до умов якого продавець зобов`язується передати/продати право вимоги за основним договором покупцеві, а покупець зобов`язується прийняти таке право і сплатити за нього певну суму коштів, в порядку та на умовах, передбачених цим Договором.

В договорі № 9 від 04.08.2020 визначено, що основний договір договір поруки №9 від 03.09.2010, що укладений між ЗАТ «Ритейлінгова компанія «Євротек» (в подальшому найменування було змінено на Приватне акціонерне товариство Ритейлінгова компанія «Євротек», яке в подальшому було реорганізовано в ТзОВ «Ритейлінгова компанія «ЄВРОТЕК» (ідентифікаційний код юридичної особи 34771370) та ПАТ «ВТБ Банк» (ідентифікаційний код юридичної особи 14359319) (надалі Первісний кредитор).

Відповідно до п. 1.3 договору № 9 від 04.08.2020 загальна сума Права вимоги за Основним договором (заборгованість за основним боргом передбачена умовами Основного договору) станом на день укладення цього Договору складає 7228868 грн 02 копійки.

Пунктом 2.1 договору № 9 від 04.08.2020 визначено, що сторони домовились, що ціна переданого Права вимоги визначається у грошовій одиниці України гривні і становить 700 000 гривень. Пунктом 3.1 договору № 9 від 04.08.2020 визначено, що право вимоги переходить до Покупця з моменту підписання Сторонами даного договору.

На виконання умов договору № 9 від 04.08.2020 ТзОВ «Центр Проект» та ТзОВ «Фінансова компанія «Морган кепітал» склали акт прийому-передачі документації до договору №9 купівлі-продажу права вимоги від 04.08.2020.

04.08.2020 ТзОВ «Центр Проект» (Продавець) та ТзОВ «Фінансова компанія «Морган кепітал» (Покупець) уклали договір купівлі-продажу №255285, відповідно до умов якого продавець зобов`язується передати/продати право вимоги за основним договором покупцеві, а покупець зобов`язується прийняти таке право і сплатити за нього певну суму коштів, в порядку та на умовах, передбачених цим Договором.

В договорі №255285 від 04.08.2020 визначено, що основний договір договір поруки №255285 від 10.01.2013 щодо забезпечення виконання зобов`язань за Кредитним договором №0 від 04.02.2008, що укладений між ПАТ «Укрсиббанк» (ідентифікаційний код юридичної особи 09807750) та ЗАТ «Ритейлінгова компанія «Євротек» (в подальшому найменування було змінено на Приватне акціонерне товариство Ритейлінгова компанія «Євротек», яке в подальшому було реорганізовано в ТзОВ «Ритейлінгова компанія «Євротек» (ідентифікаційний код юридичної особи 34771370).

Відповідно до п. 1.3 договору №255285 від 04.08.2020 загальна сума Права вимоги за Основним договором (заборгованість за основним боргом передбачена умовами Основного договору) станом на день укладення цього Договору складає 3040188 грн 79 копійок.

Пунктом 2.1 договору №255285 від 04.08.2020 визначено, що сторони домовились, що ціна переданого Права вимоги визначається у грошовій одиниці України гривні і становить 295 000 гривень. Пунктом 3.1 договору №255285 від 04.08.2020 визначено, що право вимоги переходить до Покупця з моменту підписання Сторонами даного договору.

На виконання умов договору №255285 від 04.08.2020 ТзОВ «Центр Проект» та ТзОВ «Фінансова компанія «Морган кепітал» склали акт прийому-передачі документації до договору №255285 купівлі-продажу права вимоги від 04.08.2020.

04.08.2020ТзОВ «Центр Проект» (Продавець) та ТзОВ «Фінансова компанія «Морган кепітал» (Покупець) уклали договір купівлі-продажу №EVG/02/09, відповідно до якого продавець зобов`язується передати/продати право вимоги за основним договором покупцеві, а покупець зобов`язується прийняти таке право і сплатити за нього певну суму коштів, в порядку та на умовах, передбачених цим Договором.

В договорі №EVG/02/09 від 04.08.2020 визначено, що основний договір договір про надання позики №EVG/02/09 від 12.02.2009, укладений між ЗАТ «Євротек» (в подальшому найменування було змінено на ПАТ «Євротек», яке в подальшому було реорганізовано в ТзОВ «Євротек» (ідентифікаційний код юридичної особи 23509930) та «Євротек Груп ПЛС» (реєстраційний номер 002654V).

Відповідно до п. 1.3 договору №EVG/02/09 від 04.08.2020 загальна сума Права вимоги за Основним договором (заборгованість за основним боргом передбачена умовами Основного договору) станом на день укладення цього Договору складає 12 406 174 грн 90 копійок. Пунктом 2.1 договору №EVG/02/09 від 04.08.2020 визначено, що сторони домовились, що ціна переданого Права вимоги визначається у грошовій одиниці України гривні і становить 1 250 000 гривень. Пунктом 3.1 договору №EVG/02/09 від 04.08.2020 визначено, що право вимоги переходить до Покупця з моменту підписання Сторонами даного договору.

На виконання умов договору №EVG/02/09 від 04.08.2020 ТзОВ «Центр Проект» та ТзОВ «Фінансова компанія «Морган кепітал» склали акт прийому-передачі документації до договору № EVG/02/09 купівлі-продажу права вимоги від 04.08.2020.

04.08.2020 ТзОВ «Центр Проект» (Продавець) та ТзОВ «Фінансова компанія «Морган кепітал» (Покупець) уклали договір купівлі-продажу №SR 08-108/29-1, відповідно до якого продавець зобов`язується передати/продати право вимоги за основним договором покупцеві, а покупець зобов`язується прийняти таке право і сплатити за нього певну суму коштів, в порядку та на умовах, передбачених цим Договором.

В Договорі №SR 08-108/29-1 від 04.08.2020 визначено, що основний договір договір про надання позики №SR 08-108/29-1 від 17.03.2008 щодо забезпечення виконання Договору про надання кредиту №CR08-145-6/29-1 від 16.05.2008, укладеного між Приватним підприємством «Фараон» (ідентифікаційний код юридичної особи 32519011) та ЗАТ «ОТП Банк» (ідентифікаційний код юридичної особи 21685168).

Відповідно до п. 1.3 договору №SR 08-108/29-1 від 04.08.2020 загальна сума Права вимоги за Основним договором (заборгованість за основним боргом передбачена умовами Основного договору) станом на день укладення цього Договору складає 10 534 385 грн 27 копійок. Пунктом 2.1 договору №SR 08-108/29-1 від 04.08.2020 визначено, що сторони домовились, що ціна переданого Права вимоги визначається у грошовій одиниці України гривні і становить 1 000 000 гривень. Пунктом 3.1 договору №SR 08-108/29-1 від 04.08.2020 визначено, що право вимоги переходить до Покупця з моменту підписання Сторонами даного договору.

На виконання умов договору №SR 08-108/29-1 від 04.08.2020 ТзОВ «Центр Проект» та ТзОВ «Фінансова компанія «Морган кепітал» склали акт прийому-передачі документації до договору № SR 08-108/29-1 купівлі-продажу права вимоги від 04.08.2020.

04.08.2020 ТзОВ «Центр Проект» (Продавець) та ТзОВ «Фінансова компанія «Морган кепітал» (Покупець) уклали договір купівлі-продажу права вимоги №ЦП0008/0-19, відповідно до умов якого продавець зобов`язується передати/продати право вимоги за основним договором покупцеві, а покупець зобов`язується прийняти таке право і сплатити за нього певну суму коштів, в порядку та на умовах, передбачених цим Договором.

В договорі №ЦП0008/0-19 від 04.08.2020 визначено, що основний договір договір № ЦП0008/0-19 про надання фінансової допомоги від 24.05.2019 року, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «Євротек» (ідентифікаційний код юридичної особи 23509930) та ТзОВ «Центр Проект» (ідентифікаційний код юридичної особи 35101958).

Відповідно до п. 1.3 договору№ЦП0008/0-19 від 04.08.2020 загальна сума Права вимоги за Основним договором (заборгованість за основним боргом передбачена умовами Основного договору) станом на день укладення цього Договору складає 2 027 000 грн 00 копійок. Пунктом 2.1 договору №ЦП0008/0-19 від 04.08.2020 визначено, що сторони домовились, що ціна переданого Права вимоги визначається у грошовій одиниці України гривні і становить 170 000 гривень. Пунктом 3.1 договору №ЦП0008/0-19 від 04.08.2020 визначено, що право вимоги переходить до Покупця з моменту підписання Сторонами даного договору.

На виконання умов договору №ЦП0008/0-19 від 04.08.2020 ТзОВ «Центр Проект» та ТзОВ «Фінансова компанія «Морган кепітал» склали акт прийому-передачі документації до договору № ЦП0008/0-19 купівлі-продажу права вимоги від 04.08.2020.

04.08.2020 ТзОВ «Центр Проект» (Продавець) та ТзОВ «Фінансова компанія «Морган кепітал» (Покупець) уклали договір купівлі-продажу права вимоги №ЦП0086/0-19, відповідно до умов якого продавець зобов`язується передати/продати право вимоги за основним договором покупцеві, а покупець зобов`язується прийняти таке право і сплатити за нього певну суму коштів, в порядку та на умовах, передбачених цим Договором.

В договорі №ЦП0086/0-19 від 04.08.2020 визначено, що основний договір договір № ЦП0086/0-19 про надання поворотної фінансової допомоги від 10.12.2019 року, укладений між Приватним підприємством «Фараон» (ідентифікаційний код юридичної особи 32519011) та ТзОВ «ЦЕНТР ПРОЕКТ» (ідентифікаційний код юридичної особи 35101958).

Відповідно до п. 1.3 договору №ЦП0086/0-19 від 04.08.2020 загальна сума Права вимоги за Основним договором (заборгованість за основним боргом передбачена умовами Основного договору) станом на день укладення цього Договору складає 136900 грн 00 копійок. Пунктом 2.1 договору №ЦП0086/0-19 від 04.08.2020 визначено, що сторони домовились, що ціна переданого Права вимоги визначається у грошовій одиниці України гривні і становить 15 000 гривень. Пунктом 3.1 договору №ЦП0086/0-19 від 04.08.2020 визначено, що право вимоги переходить до Покупця з моменту підписання Сторонами даного договору.

На виконання умов договору №ЦП0086/0-19 від 04.08.2020 ТзОВ «Центр Проект» та ТзОВ «Фінансова компанія «Морган кепітал» склали акт прийому-передачі документації до договору № ЦП0086/0-19 купівлі-продажу права вимоги від 04.08.2020.

04.08.2020 ТзОВ «Центр Проект» (Продавець) та ТзОВ «Фінансова компанія «Морган кепітал» (Покупець) уклали договір купівлі-продажу права вимоги №ЦП0089/0-19, відповідно до умов якого продавець зобов`язується передати/продати право вимоги за основним договором покупцеві, а покупець зобов`язується прийняти таке право і сплатити за нього певну суму коштів, в порядку та на умовах, передбачених цим Договором.

В договорі №ЦП0089/0-19 від 04.08.2020 визначено, що основний договір договір № ЦП0089/0-19 про надання поворотної фінансової допомоги від 10.12.2019 року, що укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «Євротек», ідентифікаційний код юридичної особи 23509930, та ТзОВ «Центр Проект» (ідентифікаційний код юридичної особи 35101958).

Відповідно до п. 1.3 договору №ЦП0089/0-19 від 04.08.2020 загальна сума Права вимоги за Основним договором (заборгованість за основним боргом передбачена умовами Основного договору) станом на день укладення цього Договору складає 1 109 650 грн 00 копійок. Пунктом 2.1 договору №ЦП0089/0-19 від 04.08.2020 визначено, що сторони домовились, що ціна переданого Права вимоги визначається у грошовій одиниці України гривні і становить 110 000 гривень. Пунктом 3.1 договору №ЦП0089/0-19 від 04.08.2020 визначено, що право вимоги переходить до Покупця з моменту підписання Сторонами даного договору.

На виконання умов договору №ЦП0089/0-19 від 04.08.2020 ТзОВ «Центр Проект» та ТзОВ «Фінансова компанія «Морган кепітал» склали акт прийому-передачі документації до договору № ЦП0089/0-19 купівлі-продажу права вимоги від 04.08.2020.

Також судом встановлено, що ТзОВ «Фінансова компанія «Морган кепітал», як покупець, 04.11.2020 здійснив розрахунок з продавцем ТзОВ «Центр Проект» за передання/продаж прав вимог, шляхом перерахування грошових коштів на банківський рахунок продавця, що підтверджується випискою з банківського рахунку. Встановлено, що від ТзОВ «Фінансова компанія «Морган кепітал» надійшли кошти в загальній сумі: 15000 грн, призначення платежу: оплата за договором №ЦП0086/0-19 купівлі-продажу права вимоги від 04.08.2020; 110000 грн, призначення платежу: оплата за договором №ЦП0089/0-19 купівлі-продажу права вимоги від 04.08.2020; 170000грн, призначення платежу: оплата за договором №ЦП0008/0-19 купівлі-продажу права вимоги від 04.08.2020; 295 000 грн, призначення платежу: оплата за договором №255285 купівлі-продажу права вимоги від 04.08.2020; 700000 грн, призначення платежу: оплата за договором №9 купівлі-продажу права вимоги від 04.08.2020; 1000000 грн, призначення платежу: оплата за договором №SR 08-108/29-1 купівлі-продажу права вимоги від 04.08.2020; 1 250 000 грн, призначення платежу: оплата за договором №EVG/02/09 купівлі-продажу права вимоги від 04.08.2020.

Також судом встановлено, що ТзОВ «Центр Проект» (Продавець) здійснено відображення операцій з купівлі-продажу прав вимог за укладеними з ТзОВ «Фінансова компанія «Морган кепітал» (Покупець) договорами, в бухгалтерському обліку наступними проведеннями: по договору від 04.08.2020 року №SR 08-108/29-1: Дт377 Кт712 (на суму 1000 000 грн) та Дт949 Кт377 на суму 10 534 385,27 грн, що підтверджується бухгалтерською довідкою №349 від 04.08.2020; по договору від 04.08.2020 року №9: Дт377 Кт712 (на суму 700 000 грн) та Дт949 Кт377 на суму 7228868,02 грн, що підтверджується бухгалтерською довідкою №346 від 04.08.2020; по договору від 04.08.2020 року №ЦП0089/0-19: Дт377 Кт712 (на суму 110 000 грн) та Дт949 Кт377 на суму 1109650 грн, що підтверджується бухгалтерською довідкою №345 від 04.08.2020; по договору від 04.08.2020 року №ЦП0008/0-19: Дт377 Кт712 (на суму 170 000 грн) та Дт949 Кт377 на суму 2027000 грн., що підтверджується бухгалтерською довідкою №344 від 04.08.2020; по договору від 04.08.2020 року №EVG/02/9: Дт377 Кт712 (на суму 1 250 000 грн) та Дт949 Кт377 на суму 12 406 174,90 грн., що підтверджується бухгалтерською довідкою №343 від 04.08.2020; по договору від 04.08.2020 року №255285: Дт377 Кт712 (на суму 295 000 грн) та Дт949 Кт377 на суму 3040188,79 грн, що підтверджується бухгалтерською довідкою №347 від 04.08.2020; по договору від 04.08.2020 року №ЦП0086/0-19: Дт377 Кт712 (на суму 15 000 грн) та Дт949 Кт377 на суму 136900 грн, що підтверджується бухгалтерською довідкою №350 від 04.08.2020.

Як вбачається з матеріалів справи, і підтверджено поясненнями представника позивача в судовому засіданні, під час передання/продажу права вимоги (дебіторської заборгованості) визнавалися доходи й витрати від операції з реалізації такої заборгованості. Витрати відображено на субрахунку 949 (Дт949 Кт377 на суми прав вимог за основним договором відповідно до п.1.3 договорів купівлі-продажу прав вимог). В подальшому, після отримання коштів від покупця, відображено доходи на субрахунку 712 (Дт 377 Кт 712 на суми отриманих коштів за договорами купівлі-продажу прав вимог), що відповідає застосуванню плану рахунків бухгалтерського обліку.

Судом, беручи до уваги оборотно-сальдові відомості по рахунку 386 за 23.12.2020, за квітень 2017-вересень 2023, встановлено, що резерв сумнівних боргів в сумі 7783131,68 грн створювався за договорами купівлі-продажу корпоративних прав, укладених з ДК АРДЕН ПЛС, та за договором про надання фінансової допомоги, укладеного з ПП «Буд-Ритейл 4», договором №БР70009/0-12 від 21.09.2012, укладеного з ПП «Буд-Ритейл 6».

Суд звертає увагу на ч.1 ст. 512 Цивільного кодексу України, відповідно до якої передання права вимоги (цесія) є заміною кредитора в зобов`язанні шляхом передання ним своїх прав іншій особі за правочином. Частиною 1 ст. 514 Цивільного кодексу України визначено, що до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом.

Договір відступлення права вимоги укладається в такій самій формі, що й договір, на підставі якого виникло зобов`язання, право вимоги за яким передається новому кредиторові (ч.1 ст.513 Цивільного кодексу України).

За договором відступлення права вимоги можуть бути відступлені права вимоги за будь-якими договорами (купівля-продаж, постачання, позика, позичка, кредит тощо) будь-яким кредитором.

Також підлягає врахуванню правовий висновок Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, висловленого в постанові від 09.07.2019 по справі №820/9119/15, відповідно до якого для цілей оподаткування операція з відступлення права вимоги, тобто продажу права вимоги, розглядається як різновид продажу товарів.

Підлягає врахуванню і правовий висновок Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, висловлений в постанові від 10.10.2023 по справі № 480/7472/21, відповідно до якого резерв сумнівних боргів створюють лише для тієї поточної дебіторської заборгованості, яка є фінансовим активом (окрім придбаної заборгованості й заборгованості, призначеної для продажу). Таке правило чітко передбачено П(С)БО 10 «Дебіторська заборгованість».

Суд критично оцінює доводи відповідача, що дебіторська заборгованість, яку ТзОВ «Центр Проект» було продано ТзОВ «Фінансова компанія «Морган кепітал», є безнадійною, і відповідно покликання на п.11 П(С)БО 10, згідно з яким виключення безнадійної дебіторської заборгованості з активів здійснюється з одночасним зменшенням величини резерву.

Як слідує справи, відсутнє рішення ТзОВ «Центр Проект» про списання безнадійної дебіторської заборгованості. Відповідачем не надано доказів витребовування такого рішення під час перевірки чи його ненадання позивачем на вимогу податкового органу.

Крім цього, з матеріалів справи встановлено, що дебіторська заборгованість, яку ТзОВ «Центр Проект» було продано ТзОВ «Фінансова компанія «Морган кепітал», відноситься до заборгованості, призначеної для продажу, для якої не створюється резерв сумнівних боргів.

Суд звертає увагу, що у відповідності до п. 11 НП (с) БО 10 виключення саме безнадійної дебіторської заборгованості з активів здійснюється з одночасним зменшенням величини резерву сумнівних боргів.

Ба більше, слід зазначити, що в бухгалтерському обліку відображався продаж дебіторської заборгованості і, як правильно встановив суд, витрати відображено на субрахунку 949 (Дт949 Кт377 на суми прав вимог за основними договорами купівлі-продажу прав вимог), а доходи відображено на субрахунку 712 (Дт 377 Кт 712 на суми отриманих коштів за договорами купівлі-продажу прав вимог), що відповідає застосуванню плану рахунків бухгалтерського обліку.

Податковим органом так і не вказано, які бухгалтерські проведення платника податку є помилковими.

Апелянт з аналізу договорів купівлі-продажу прав вимог доходить висновку, що існує впевненість неповернення такої заборгованості боржником, а тому і є відповідно безнадійною та списаною (виключеною) ТзОВ «Центр Проект» з активів підприємства.

Діюче законодавство дозволяє платнику зменшити суму витрат на списання безнадійної заборгованості лише на суму величини резерву сумнівних боргів, незалежно по яких договорах вона формувалася».

Представниця позивача звернула увагу, що дебіторська заборгованість підлягала продажу, доказом чого є укладені договори купівлі-продажу і як таке списання, на чому наголошує апелянт, не стосується спірних правовідносин.

Враховуючи наведене вище суд першої інстанції вірно дійшов висновку, що безпідставними є твердження відповідача, що сума витрат ТзОВ «Центр Проект» від списання дебіторської заборгованості за вищенаведеними Договорами (що є безнадійною для підприємства) понад суму резерву сумнівних боргів становить 25 160 035,30 гривень (сума витрат від списання дебіторської заборгованості 32 943 166,98 грн - (мінус) сформований резерв сумнівних боргів 7 783 131,68 грн).

Щодо застосування фінансової реструктуризації (заниження різниць) то потрібно зазначити таке.

Судом першої інстанції встановлено та таке підтверджується матеріалами справи, що 10.11.2020 ТзОВ «Центр проект», як боржник, подало Заяву про фінансову реструктуризацію (вих.№10/11/2020 від 10.11.2020) до Секретаріату, а також Згоду на реструктуризацію (№10/11-20/1 від 10.11.2020) від Залученого Кредитора - Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Морган кепітал» () на участь в проведенні процедури фінансової реструктуризації з метою реструктуризації зобов`язань та/або господарської діяльності.

10.11.2020 Секретаріат зареєстрував заяву ТзОВ «Центр проект» про реструктуризацію та згоду на реструктуризацію ТзОВ «Фінансова компанія «Морган Кепітал» за вх.№2020-11-10/094 від 10.11.2020.

10.11.2020 Секретаріат прийняв рішення про початок проведення процедури фінансової реструктуризації щодо ТзОВ «Центр проект» №2020/0041/ФР, про що повідомив ТзОВ «Центр проект» повідомленням про початок проведення процедури фінансової реструктуризації та перші збори Залучених Кредиторів (вих. №2020-11-10/096 від 10.11.2020). Відповідне повідомлення про початок проведення процедури фінансової реструктуризації від 10.11.2020 №2020/0041/ФР боржника: ТзОВ «Центр Проект» Секретаріат розмістив на веб-сайті Cекретаріату (https://fr.org.ua)

17.11.2020 ТзОВ «Центр проект» подано в Секретаріат Повідомлення про внесення змін і доповнень до переліку залучених кредиторів ТзОВ «Центр проект», відповідно до якого до переліку залучених кредиторів було додатково включено наступних залучених кредиторів:

1) ДЕГРЕСС ХОЛДІНГ ЛІМІТЕД (DEGRESS HOLDING LIMITED).

2) ДК АРДЕН ПЛС (DK ARDEN PLC)

3) ЄВРОТЕК ГРУП ПЛС (EVROTEK GROUP PLC).

ТзОВ Центр проект просило Секретаріат повідомити наявних Залучених Кредиторів про внесення змін і доповнень до переліку Залучених Кредиторів; оновити повідомлення про початок процедури на веб-сайті Секретаріату; надіслати повідомлення додатковим Залученим Кредиторам про початок Процедури Фінансової Реструктуризації та перші збори Залучених Кредиторів разом із додатковою інформацією, що вимагається згідно із частиною 3 статті 19 Закону України «Про фінансову реструктуризацію».

17.11.2020 Секретаріат надіслав ТзОВ «Центр проект» Повідомлення про внесення змін і доповнень до переліку Залучених Кредиторів (вих. № 2020-11-17/102) яким було повідомлено, що Секретаріат прийняв зміни і доповнення до переліку Залучених Кредиторів та здійснив належні дії для інформування додаткових Залучених Кредиторів про дату, час та місце перших зборів Залучених Кредиторів та надав іншу відповідну інформацію.

Судом встановлено, що 20.11.2020 проведені перші збори залучених кредиторів у процедурі фінансової реструктуризації ТзОВ «Центр проект» №2020/0041/ФР (за результатами проведення яких складено рішення (протокол) Перших Зборів Залучених Кредиторів від 20.11.2020 по процедурі №2020/0041/ФР від 10.11.2020), на яких, зокрема, були прийняті наступні рішення:

-здійснити фінансову реструктуризацію Боржника у встановлені строки до 08.02.2021;

-погодити Боржнику залучити Товариство з обмеженою відповідальністю «Терра Футура» (), який є суб`єктом оціночної діяльності в якості Незалежного експерта з метою підготовки звіту про проведення огляду фінансово-господарської діяльності, стану заставного майна боржника та майнового поручителя, прогнозу основних операційних та фінансових показників боржника та пов`язаних із ним осіб на період проведення реструктуризації у відповідності до вимог ст.11 Закону України «Про фінансову реструктуризацію»;

-залученим Кредиторам спільно з Боржником розпочати співпрацю і переговори щодо підготовки проекту Плану реструктуризації; в строк до 24.12.2020 погодити і підписати План реструктуризації. Збори Залучених Кредиторів щодо розгляду питання погодження Плану реструктуризації провести в строк до 28.12.2020.

03.12.2020 незалежним експертом ТзОВ «ТЕРРА ФУТУРА» підготовлено звіт за результатами проведення аналізу фінансово-господарської діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю «Центр проект». Пунктом 7.2 звіту визначено заходи щодо відновлення платоспроможності і відновлення ефективності господарської діяльності.

Також суд встановив, що 23.12.2020 проведені другі збори залучених кредиторів у процедурі №2020/0041/ФР від 10.11.2020 (за результатами проведення яких складено рішення (протокол) №2 Зборів Залучених Кредиторів від 23.12.2020 по процедурі №2020/0041/ФР від 10.11.2020), на яких було розглянуто звіт незалежного експерта - ТзОВ «Терра Футура» про проведення огляду фінансово-господарської діяльності ТзОВ «Центр проект», проект Плану реструктуризації та затверджено План реструктуризації у процедурі №2020/0041/ФР від 10 листопада 2020 року. Також прийнято рішення про приступлення до виконання затвердженого плану реструктуризації.

Секретаріат з фінансової реструктуризації листом вих. №2024-02-07/004 від 07.02.2024, підтвердив, що датою завершення процедури фінансової реструктуризації є 23.12.2020.

Суд встановив, що відповідно до плану реструктуризації від 23.12.2020 по процедурі від 10.11.2020 №2020/0041/ФР фінансової реструктуризації Товариства з обмеженою відповідальністю «Центр проект», затвердженого рішенням Зборів Залучених кредиторів від 23 грудня 2020 року, ТзОВ «Центр проект» (Боржник) укладено з:

- «ДК АРДЕН ПЛС» (Кредитор) договір прощення боргу від 23.12.2020, відповідно до п.3 якого з моменту укладення цього договору зобов`язання Боржника перед Кредитором в частині заборгованості в розмірі 2 471 832,45 Євро (що за курсом НБУ станом на 23.12.2020 складає 85 443 585,12 грн) та 694 928,11 доларів США (що за курсом НБУ станом на 23.12.2020 р. складає 19 632 622,51 грн), - є припиненим на підставі ст.605 Цивільного кодексу України;

- «ДЕГРЕСС ХОЛДІНГ ЛІМІТЕД» (Кредитор) договір прощення боргу від 23.12.2020, відповідно до п.3 якого з моменту укладення цього договору зобов`язання Боржника перед Кредитором за нарахованими процентами в розмірі 2 633 568,31 Євро (що за курсом НБУ станом на 23.12.2020 р. складає 91 034 292,41 грн), - є припиненим на підставі ст.605 Цивільного кодексу України;

- «ЄВРОТЕК ГРУП ПЛС» (Кредитор) договір прощення боргу від 23.12.2020, відповідно до п.3 якого з моменту укладення цього договору зобов`язання Боржника перед Кредитором в розмірі 426 992 943 грн 38 коп., є припиненим на підставі ст.605 Цивільного кодексу України;

- Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Морган кепітал» (Кредитор) договір прощення боргу від 23.12.2020, відповідно до п.4 якого з моменту укладення цього договору зобов`язання Боржника перед Кредитором в частині заборгованості в розмірі 34 823 197 грн 49 коп., яка складається з заборгованості за основним боргом щодо повернення суми позики в розмірі 34 822 933,18 грн та нарахованими процентами - в розмірі 264,31 грн, є припиненим на підставі ст.605 Цивільного кодексу України.

Матеріали справи, зокрема аналізи рахунків 717, 612, 6851, 6852, підтверджують, що ТзОВ «Центр Проект» в бухгалтерському обліку операції з прощення заборгованостей відображені наступними проведеннями:

Кт рах 717 «Дохід від списання кредиторської заборгованості» на суму 657926640,92 грн;

Дт рах 6851 «Розрахунки з іншими кредиторами (в національній валюті)» на суму 34823197,49 грн;

Дт рах 6852 «Розрахунки з іншими кредиторами (в іноземній валюті)» на суму 466159712,71 грн;

Дт рах 612 «Поточна заборгованість за довгостроковими зобов`язаннями в іноземній валюті» на суму 156943730,72 грн».

Натомість, податковий орган, що підтвердив свідок, в частині відображення ТОВ «Центр проект» в бухгалтерському обліку операцій з прощення заборгованостей, допустив помилку, зазначивши невірні бухгалтерські проведення, а саме:

Дт рах 717 «Дохід від списання кредиторської заборгованості» на суму 657926640,85 грн;

Кт рах 6851 «Розрахунки з іншими кредиторами (в національній валюті)» на суму 34823197,42 грн;

Кт рах 6852 «Розрахунки з іншими кредиторами (в іноземній валюті)» на суму 466159712,71 грн;

Кт рах 612 «Поточна заборгованість за довгостроковими зобов`язаннями в іноземній валюті» на суму 156943730,72 грн.

Судом встановлено, що ТОВ «Центр Проект» у відповідності до вимог про застосування Плану рахунків бухгалтерського обліку - відображено за кредитом 717 дохід від списання кредиторської заборгованості, що кореспондує за Дт6851, Дт6852, Дт612 - розрахунки з іншими кредиторами та погашення поточної заборгованості, її списання.

Також, судом встановлено, що відповідно до плану реструктуризації від 23.12.2020 по процедурі від 10.11.2020 №2020/0041/ФР фінансової реструктуризації Товариства з обмеженою відповідальністю «Центр проект», затверджений рішенням Зборів Залучених кредиторів від 23.12.2020, ТзОВ «Центр проект» (Продавець) укладено з:

- ОСОБА_1 договір купівлі-продажу нерухомого майна від 26.12.2020, відповідно до п.1.1 якого продавець продає, а покупець приймає у власність майно: нежитлова будівля, загальною площею 6771,3 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01. Пунктом 2.2. договору визначено, що за домовленістю сторін ціна продажу майна складає 16 470 000 грн;

- Товариством з обмеженою відповідальністю «Євротек» договір купівлі-продажу нерухомого майна від 29.12.2021, відповідно до п.1.1 якого продавець продає, а покупець приймає у власність майно: нежитлове приміщення магазину, що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 683,6 кв.м. Пунктом 2.2. договору визначено, що за домовленістю сторін ціна продажу майна складає 1 160 000 грн;

- Товариством з обмеженою відповідальністю «Євротек» договір купівлі-продажу нерухомого майна від 29.12.2021, відповідно до п.1.1 якого продавець продає, а покупець приймає у власність майно: об`єкт нерухомого майна будівлю магазину, що розташована за адресою: АДРЕСА_3 , загальною площею 768,4 кв.м. Пунктом 2.2. договору визначено, що за домовленістю сторін ціна продажу майна складає 1 090 000 грн;

- Приватним підприємством «МОСТ-РІАЛ» договір купівлі-продажу нерухомого майна від 02.02.2021, відповідно до п.1.1 якого продавець продає, а покупець приймає у власність наступне нерухоме майно: об`єкт нерухомого майна нежитлова будівля магазину, загальною площею 1361,2 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_4 . Пунктом 2.2. договору визначено, що за домовленістю сторін ціна продажу майна складає 2 100 000 грн;

- Приватним підприємством «МОСТ-РІАЛ» договір купівлі-продажу нерухомого майна від 16.02.2021, відповідно до п.1.1 якого продавець продає, а покупець приймає у власність наступне нерухоме майно: нежитлове приміщення, загальною площею 542,1 кв.м., опис об`єкта: приміщення магазину, що розташоване за адресою: АДРЕСА_5 , приміщення 2. Пунктом 2.2. договору визначено, що за домовленістю сторін ціна продажу майна складає 2 786 823,82 грн;

- Приватним підприємством «МОСТ-РІАЛ» договір купівлі-продажу нерухомого майна від 04.02.2021, відповідно до п.1.1 якого продавець продає, а покупець приймає у власність наступне нерухоме майно: нежитлове приміщення, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_6 . Пунктом 2.2. договору визначено, що за домовленістю сторін ціна продажу майна складає 4 910 000 грн;

- Приватним підприємством «МОСТ-РІАЛ» договір купівлі-продажу нерухомого майна від 02.02.2021, відповідно до п.1.1 якого продавець продає, а покупець приймає у власність наступне нерухоме майно: нежитлове приміщення, загальною площею 257,7 кв.м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_7 . Пунктом 2.2. договору визначено, що за домовленістю сторін ціна продажу майна складає 1410000,00 грн.

На виконання умов договорів купівлі-продажу нерухомого майна, ТзОВ «Центр проект» укладено акти приймання-передачі від 30.12.2021, від 02.02.2021, від 16.02.2021, від 04.02.2021, від 30.12.2021, від 02.02.2021, від 26.12.2020.

Вказані операції з продажу об`єктів нерухомого майна відображено в бухгалтерському обліку проведеннями Дт361 Кт712, що підтверджують картки рахунку за грудень 2020 по контрагенту ОСОБА_1 , за грудень 2021 року по контрагенту Товариству з обмеженою відповідальністю «Євротек», за 2 лютого 2021 року, за 4 лютого 2021, за 16 лютого 2021 року по контрагенту Приватному підприємству «МОСТ-РІАЛ».

У зв`язку з настанням першої події - передачі об`єктів нерухомого майна за вищевказаними договорами, ТОВ «ЦЕНТР ПРОЕКТ» складено податкові накладні:

№1 від 02.02.2021 на суму 2 100 000 грн (операції звільнені від оподаткування (код ставки 903);

№2 від 02.02.2021 на суму 1 410 000 грн (операції звільнені від оподаткування (код ставки 903);

№3 від 04.02.2021 на суму 4 910 000 грн (операції звільнені від оподаткування (код ставки 903);

№7 від 16.02.2021 на суму 2 786 823,82 грн (операції звільнені від оподаткування (код ставки 903);

№86 від 30.12.2021 на суму 1 160 000 грн (операції звільнені від оподаткування (код ставки 903);

№87 від 30.12.2021 на суму 1 090 000 грн (операції звільнені від оподаткування (код ставки 903);

№96 від 26.12.2020 на суму 16 470 000 грн (операції звільнені від оподаткування (код ставки 903).

ТзОВ «Центр проект» з врахуванням вищенаведених операцій звільнених від оподаткування складено та подано податкові декларації з податку на додану вартість за лютий 2021, грудень 2020 та грудень 2021 років.

Відповідачем до відзиву на позовну заяву долучено договір №ЦП0007/0-18 від 28.09.2018, договір №ЦП0057/0-22 від 21.10.2022 про надання поворотної фінансової допомоги. Проте, такі докази не беруться судом до уваги, так як мають відношення до одного зі встановлених під час перевірки порушення, яке не пов`язане з оскаржуваними податковими повідомленнями-рішеннями, а саме порушення п.51.1 ст. 51, абз. «б» п. 176.2 ст.176 Податкового кодексу України.

За наведених обставин, а також з аналізу положень Податкового кодексу України та Закону №1414-VIII, суд дійшов висновку, що для застосування пільги платник податків повинен відповідати таким кваліфікуючим ознакам: повинен бути боржником; це повинно було відбуватися для цілей сприяння відновленню господарської діяльності боржника, який перебуває у критичному фінансовому стані, шляхом реструктуризації його грошових зобов`язань та/або його господарської діяльності відповідно до плану реструктуризації, погодженого згідно із законом фінансової реструктуризації.

Суд першої інстанції вірно звернув увагу на ту обставину, що на момент винесення спірних податкових повідомлень-рішень податковий орган володів повною інформацією про господарські операції позивача, здійснені на виконання плану фінансової реструктуризації, про бухгалтерський облік як вказаних операцій, так і безповоротної фінансової допомоги, дебіторської заборгованості, що вбачається з наданих на запит податкового органу відповідей, а саме: листів вих. №23/01/2024-1 від 23.01.2024, №06-02/2024-1 від 06.02.2024, №07-02/2024-1 від 07.02.2024, №08-02/2024-1 від 08.02.2024, №13-02/2024-1 від 13.02.2024, № 07-02/2024-1 від 07.02.2024р., №13-02/2024-1 від 13.02.2024, №14-02/2024-1 від 14.02.2024.

Разом з цим, апелянт дійшов висновку, що наявна безпідставність ініціювання позивачем добровільної процедури фінансової реструктуризації, а також те, що вилучені із власних обігових активів грошові кошти в сумі 621 537,6 тис. грн від вищенаведених господарських операцій не свідчать про їх економічний ефект (доходу), а як свідчить аналіз відображеного позивачем податкового обліку, призвели до «штучної» неможливості своєчасно виконати свої грошові зобов`язання перед кредиторами та відповідно «,штучного» створення критичного фінансового стану підприємства.

Проте, апелянт не взяв до уваги, що як правильно зазначив суд, застосування пільги платником податків можливе за наявності відповідних кваліфікуючих ознак.

Як слідує матеріалів справи, що на виконання плану фінансової реструктуризації ТзОВ «Центр Проект» виникли правові обов`язки, а відтак ним було укладено ряд договорів.

Правочини, вчинені під час проведення процедури фінансової реструктуризації, а також дії ТзОВ «Центр Проект», вчинені з метою виконання плану реструктуризації, не визнавались недійсними, відтак наявні кваліфікуючі ознаки для застосування пільги в оподаткуванні, визначені п. 39 підр. 4 та п. 46 підр. 2 розд. ХХ «Перехідні положення» ПК України.

Відтак, враховуючи викладене вище, апеляційний суд поділяє висновок суду першої інстанції про наявність підстав для визнання протиправними та скасування спірних податкових повідомлень рішень.

Таким чином, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи.

Згідно позиції Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформованої, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Зважаючи на викладене вище, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції було правильно встановлено обставини справи та ухвалено судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а тому апеляційну скаргу належить залишити без задоволення, а рішення суду без змін. Доводи апеляційної скарги не спростовують рішення суду першої інстанції.

Щодо розподілу судових витрат, то такий у відповідності до ст.139 КАС України не здійснюється.

Керуючись статтями 139, 229, 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 24 вересня 2024 року у справі № 380/8405/24 без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення, у разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя С. М. Кузьмич
судді А. Р. Курилець
О. І. Мікула
Повне судове рішення складено 26 травня 2025 року