Справа № 160/21885/24
Суддя: Горбалінський Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2025-05-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13.08.2024 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» до Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), в якій позивач просить:
- визнати неправомірними та скасувати пункти 1, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 13 Припису Державної екологічної інспекції Придніпровського округу від 19.07.2024 №62/2.2-7/24, виданого за результатами позапланової перевірки ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг»;
- визнати неправомірними дії Державної екологічної інспекції Придніпровського округу щодо встановлення термінів усунення порушень вимог законодавства, зазначених у Приписі №62/2.2-7/24 від 19.07.2024, без погодження з ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» та зобов`язати відповідача не вчиняти таких дій у подальшому.
В обґрунтування позовної заяви позивач зазначив, що відповідачем попередньо не погоджено з ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» зазначені у Приписі терміни усунення порушень. Також зазначив, що не погоджується з висновками відповідача за наслідками перевірки та пунктами 1, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 13 Припису від 19.07.2024 №62/2.2-7/24, у зв`язку з чим звернувся до суду з даною позовною заявою.
14.08.2024 ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду позовну заяву Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» залишено без руху та запропоновано позивачу надати до суду документ про сплату судового збору у розмірі 4 844,80 грн.
19.08.2024 Публічне акціонерне товариство «АрселорМіттал Кривий Ріг» надало до суду документ про сплату судового збору 6 056,00 грн.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.08.2024 відкрито провадження у справі та призначено розгляд останньої за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.
16.09.2024 Державна екологічна інспекція Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із відзивом на позовну заяву.
В обґрунтування відзиву відповідач зазначив, що за результатом проведеної планової перевірки щодо додержання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» були виявлені порушення, про що складено відповідний акт. Окрім цього відповідач зауважив, що порушення встановлені пунктами 1, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 13 Припису від 19.07.2024 року №62/2.2-7/24 дійсно мали місце, а тому означені пункти Припису не підлягають скасуванню. У зв`язку з чим відповідач просить суд в задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.
02.12.2024 на адресу суду від представника позивача надійшли додаткові письмові пояснення, в яких підтримано позицію, викладену в позовній заяві, зазначено про те, що доводи та твердження контролюючого органу є законодавчо необґрунтованими та такими, що не спростовують доводів, викладених в позовній заяві, як підстави для задоволення позову та окремо висловлено правову позицію щодо спірних пунктів Припису.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.12.2024 продовжено розгляд справи в порядку письмового провадження.
Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується адміністративний позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.
Основним видом діяльності є 24.10 Виробництво чавуну сталі та феросплавів (основний).
За результатом проведеної перевірки складено акт №62/22-7/24 від 12.07.2024 про результати проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів в якому зафіксовано ряд порушень.
Не погодившись з зазначеним актом перевірки, Публічним акціонерним товариством «АрселорМіттал Кривий Ріг» подано заперечення на акт перевірки.
Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) з метою усунення виявлених порушень винесено Припис від 19.07.2024 №62/2.2-7/24, яким Публічне акціонерне товариство «АрселорМіттал Кривий Ріг» зобов`язано:
2. Забезпечити у відповідності до Технологічного регламенту виробництва хімічних продуктів коксування у цеху уловлювання (ТР 189-КХ-06:2015) відновлення та постійну і безперебійну роботу бензольного відділення цеху уловлювання. Термін виконання: 26.08.2024.
3. Привести до робочого стану та забезпечити безперебійну роботу газоаналізаторів та пиломірів КБ № 5,6 КЦ №1 коксохімічного виробництва. Після проведення робіт із запуску здійснювати: контроль за вмістом пилу в димових газах коксових батарей №№ 5, 6 пиломірами DCEN2100; контроль за вмістом оксиду азоту, оксиду вуглецю, діоксиду сірки в димових газах коксових батарей №№ 5, 6 газоаналізаторами EL3020 UraS26. Термін виконання: 16.09.2024.
6. Виконати заходи по відновленню працездатності карманних фільтрів INFA- LAMELLEN-JET AJL 4/1083 коксосортувальні КБ №5,6 коксового цеху №1 (джерело №296) та перевантажувального вузла №1К, В-1 коксового цеху №1 (джерело №299). Термін виконання: 16.09.2024.
7. Проводити перевірки технічного стану установок очистки газу карманних фільтрів INFA-LAMELLEN-JET AJL 4/1083 коксосортувальні КБ № 5,6 коксового цеху №1 (джерело №296) та перевантажувального вузла №1К, В-1 коксового цеху № 1 (джерело № 299) з складанням відповідних актів. Термін виконання: Двічі на рік.
8. Проводити перевірку відповідності фактичних параметрів роботи установок очистки газу з сухою очисткою фільтрів INFA-LAMELLEN-JET AJL 4/1083 проектним (ефективність роботи ГОУ) на джерелах №№ 296,299. Термін виконання: Один раз на рік.
12. Після виконання робіт по введенню в експлуатацію та налагоджування роботи обладнання цеху сіркоочищення КХВ надати Державній екологічній інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) інформацію щодо масової концентрації сірководню та нафталіну (г/м3) в очищеному коксовому газі в цеху сіркоочищення, протоколи вимірювань забруднюючих речовин в організованих викидах стаціонарного джерела №507 цеху сіркоочищення. Термін виконання: 29.07.2024 року.
13. Забезпечити відповідність фактичних показників роботи пилогазоочисних установок проектним значенням від джерел викиду ДВ№296, ДВ№299. Термін виконання: 16.09.2024.
Відтак, зважаючи на заявлені позовні вимоги, предметом розгляду цієї адміністративної справи є пункти 1, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 13 Припису Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) від 19.07.2024 №62/2.2-7/24, виданого за результатами позапланової перевірки ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» та дії Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) щодо встановлення термінів усунення порушень вимог законодавства, зазначених у Приписі від 19.07.2024 №62/2.2-7/24, без погодження з ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг».
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 07.04.2020 №230 затверджено Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Інспекції (далі - Положення №230).
Згідно з пунктом 1 розділу І Положення №230 Державна екологічна інспекція відповідної області є територіальним органом Інспекції та їй підпорядковується. Державна екологічна інспекція відповідного округу є міжрегіональним територіальним органом Інспекції та їй підпорядковується.
Відповідно до пункту 3 розділу ІІ Положення №230 Інспекція проводить перевірки (у тому числі документальні) із застосуванням інструментально-лабораторного контролю, складає відповідно до законодавства акти за результатами здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства з питань, що належать до її компетенції, надає обов`язкові до виконання приписи щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства інформує дозвільні органи про надані приписи суб`єктам господарювання, що провадять діяльність на підставі дозволів у сфері охорони навколишнього природного середовища, та здійснює контроль за їх виконанням і здійснює лабораторні вимірювання (випробування).
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон №877-V).
Абзацами другим та третім статті 1 Закону №877-V передбачено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.
Частиною 1 статті 8 Закону №877-V визначені повноваження органу державного нагляду (контролю), згідно з якими орган державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, під час здійснення державного нагляду (контролю), має право: вимагати від суб`єкта господарювання усунення виявлених порушень вимог законодавства; вимагати припинення дій, які перешкоджають здійсненню державного нагляду (контролю); відбирати зразки продукції, призначати експертизу, одержувати пояснення, довідки, документи, матеріали, відомості з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), у випадках та порядку, визначених законом; надавати (надсилати) суб`єктам господарювання обов`язкові для виконання приписи про усунення порушень і недоліків; застосовувати санкції до суб`єктів господарювання, їх посадових осіб та вживати інших заходів у межах та порядку, визначених законом.
Зі змісту статті 7 Закону №877-V убачається, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю), у разі виявлення порушень вимог законодавства, складає акт.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.
Відповідно до частини 9 статті 4 Закону №877-V невиконання приписів, розпоряджень та інших розпорядчих документів органу державного нагляду (контролю) тягне за собою застосування штрафних санкцій до суб`єкта господарювання згідно із законом.
Надаючи оцінку доводам позивача стосовно протиправності дій Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) щодо необґрунтованого встановлення термінів усунення порушень вимог законодавства, зазначених у Приписі від 19.07.2024 №62/2.2-7/24, варто зазначити наступне.
Верховним Судом неодноразово аналізувались норми Закону №877-V, в частині визначення основних ознак припису, який складається контролюючими органами, вимог щодо його оформлення та змісту.
За результатами перевірки контролюючим органом окрім акта перевірки складається припис, який є розпорядчим документом, в якому, з урахуванням характеру спірних правовідносин, мають бути наведені конкретні порушення суб`єктом господарювання норм законодавства, зокрема, про охорону навколишнього природного середовища, які вже мали місце на момент проведення перевірки, та встановлені строки усунення цих порушень, оскільки метою видання приписів є саме усунення таких виявлених порушень.
Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд, зокрема, у постанові від 28.04.2021 у справі №480/1752/19 та від 13.04.2022 у справі №804/2529/16.
Така спрямованість припису на усунення виявлених перевіркою порушень у встановлені органом державного нагляду (контролю) строки узгоджується і з положеннями абзацу 4 частини першої статті 6 Закону №877-V, згідно з якими підставами для здійснення позапланових заходів є: перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю).
Верховний Суд, зокрема у постанові від 28.04.2021 у справі №480/1752/19, зазначив, що до припису можуть включатися виключно вимоги, направлені на усунення конкретних порушень вимог законодавства, виявлених у ході перевірки. Такі порушення повинні підтверджуватись документально, бути належним чином зафіксовані у акті перевірки, а матеріали перевірки повинні підтверджувати, що порушення вчинені саме тим суб`єктом господарювання, який перевірявся.
Спосіб усунення порушень, визначений у приписі, повинен бути мотивованим, узгоджуватись з нормами законодавства, а терміни його виконання має визначатись у кожному конкретному випадку, виходячи з реальних можливостей суб`єкта господарювання, кількості, виду і характеру виявлених за наслідками перевірки порушень.
Наданий у приписі строк на усунення суб`єктом господарювання виявлених порушень повинен бути обґрунтованим та достатнім для реального виконання такого припису.
Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд постанові від 23.10.2020 у справі №160/33/19.
Крім того, за висновками Верховного Суду, викладеними у постановах від 23.12.2020 у справі №815/132/17 та від 20.04.2022 у справі №1340/3623/18 пункти припису не можуть носити загальний характер та дублювати норми законодавства, неухильний обов`язок додержання яких і так вже закріплено законом.
Враховуючи вказане, суд вважає за необхідне узагальнити, що припис щодо усунення порушень природоохоронного законодавства володіє такими ознаками:
- вимоги припису повинні бути спрямовані на усунення конкретних виявлених порушень законодавства, виявлених у ході перевірки;
- має містити перелік документально підтверджених порушень, що допущені суб`єктом перевірки;
- у приписі має бути визначений обґрунтований та достатній для реального виконання такого припису строк усунення порушень;
- кожна вимога у приписі контролюючого органу повинна бути належним чином сформульованою, загальнозрозумілою та доведеною;
- припис не може абстрактно вказувати на обов`язок суб`єкта господарської діяльності дотримуватися вимог чинного законодавства;
- припис не може носити попереджувальний та рекомендаційний характер.
Як встановлено судом, хоча у Приписі відповідачем і визначено строки усунення порушень, однак його зміст не містить належного обґрунтування встановлених строків для виконання вимог Припису.
Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації.
При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.
Таким чином, суд доходить висновку, що спірне рішення контролюючого органу в частині визначення строків виконання (усунення) виявлених порушень не містить конкретної інформації та належного обґрунтування причин встановлення саме таких строків, а також не дає відповіді на питання, чи є реалістичним усунення відповідних порушень у визначений термін.
Відтак, позиція відповідача, викладена у спірному приписі в частині необґрунтованого визначення строків виконання (усунення) порушень, є протиправною, оскільки припис не містить належного мотивування щодо встановлення таких строків.
Верховний Суд неодноразово наголошував, що недотримання контролюючим органом вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та належного мотивування акта індивідуальної дії свідчить про його протиправність та є достатньою підставою для визнання такого акта незаконним і його подальшого скасування.
Отже доводи позивача в цій частині позовних вимог є обґрунтованими.
Водночас, з метою дотримання засади офіційного з`ясування всіх обставин та остаточного вирішення спору по суті суд вважає за необхідне розглянути доводи сторін стосовно кожного спірного пункту Припису.
Щодо пункту 1 Припису, суд зазначає наступне.
Пунктом 1 акту №62/22-7/24 від 12.07.2024 (далі акт) встановлено порушення ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» статей 10, 11 Закону України «Про охорону атмосферного повітря».
Варто зауважити, що в акті встановлено не виконання лише п.3.1., п.3.2. умови 3 розділу 3 Дозволу, тоді як приписом передбачено вже забезпечити виконання п.3.1, 3.2, 3.3 умови 3 розділу 3 Дозволу, що не відповідає встановленим в акті порушенням.
Так, пунктами 3.1. 3.2, 3.3 Умови 3 Розділу 3 Дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами визначено що:
3.1. Суб?єкт господарювання повинен направляти повідомлення, як по телефону, так і по факсу (якщо є така можливість) до Міністерства захисту довкілля те природних ресурсів України та Державної екологічної інспекції як можливо скоріше (на скільки це практично можливо), після того, як відбувається щось з наступного:
(в) будь-який викид, який не відповіде вимогам Дозволу;
(б) будь-яка несправність чи поломка контрольного обладнання або обладнання для моінторингу, яка може призвести до втрати контролю за системою попередження забруднення;
(в) будь-яка аварія може створити загрозу забруднення повітря або може потребувати екстрених заходів реагування,
У якості складової частини повідомлення суб`єкт господарювання повинен вказати дату та час такої аварії, привести докладну інформацію про те, що сталося та заходи, прийняті для мінімізації викидів і для попередження подібних аварій в майбутньому.
3.2. Суб`єкт господарювання повинен документально фіксувати будь-які аварії, вказані в пункті 3.1, даної умови.
У повідомленні, яке надається до Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України та Державної екологічної інспекції, повинна наводитися докладна інформація про обставини, які призвели до аварії та про всі, прийняті дії для мінімізації впливу на навколишнє природне середовище та для мінімізації обсягу утворених відходів.
3.3. Звіт за довільною формою про всі зафіксовані аварії повинен надаватися до Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України та Держаної екологічної інспекції.
В ході розгляду справи встановлено, що повідомлення про виникнення надзвичайної ситуації направлено позивачем та отримано контролюючим органом. Повідомлення містить основну інформацію, передбачену вимогами пунктів 3.1, 3.2 умови 3 Розділу 3 Дозволу, зокрема: причини надзвичайної ситуації, місце її виникнення, час початку та час ліквідації події, а також перелік заходів, вжитих для усунення її наслідків.
Таким чином, повідомлення не можна вважати таким, що не відповідає вимогам Дозволу, відповідно пункти 3.1, 3.2 умови 3 Розділу 3 Дозволу є виконаними, а зворотного відповідачем в ході розгляду цієї справи не доведено.
Суд критично оцінює доводи відповідача стосовно того, що повідомлення було надано лише після запиту контролюючого органу, зважаючи на те, що умовами Дозволу не визначено чітких строків його подання.
Враховуючи зазначене, суд доходить висновку про безпідставність вимог пункту 1 Припису.
Щодо пункту 2 Припису, суд зазначає наступне.
Пунктом 3 акту встановлено порушення ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» статей 10, 11 Закону України «Про охорону атмосферного повітря», статті 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та статей 8, 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
В описі фактичних обставин зазначено що, під час проведення перевірки в цеху уловлювання не експлуатуються джерела викидів бензольного відділення (дж.дж.№432,447,449,451,452,453,470,477,480). Трубчаста піч №1 (дж.№450) виведена з експлуатації. Зі слів в.о.начальника цеху бензольне відділення цеху уловлювання КХВ зупинено у зв`язку з введенням воєнного стану на території України з лютого 2022 року. Наказ про зупинення бензольного відділення цеху уловлювання підприємством не надано.
Оскаржуваним пунктом 2 Припису, зобов`язано у відповідності до Технологічного регламенту виробництва хімічних продуктів коксування у цеху уловлювання (ТР 189-КХ-06:2015) відновлення та постійну і безперебійну роботу бензольного відділення цеху уловлювання.
Разом з тим, судом встановлено, що в умовах воєнного стану технічною радою УНПА «Укркокс» було проведено аналіз ситуації на коксохімічних підприємствах. Згідно з наданою інформацією голови технічної ради УНПА «Укркокс» в.о. директора ДП «ГИПРОКОКС» Кравченка С.О. та співголови директора УХІН Борисенка О.Л., у період дії воєнного стану обсяги виробництва доменного коксу знижено до мінімально можливих рівнів. У зв`язку з цим зменшено обсяги утворення коксового газу. За таких умов експлуатація окремих апаратів та відділень, які входять до складу технологічного ланцюга, є економічно недоцільною, оскільки призводить до надмірного витрачання ресурсів при мінімальному ефекті.
Зазначено також, що робота таких установок за низьких обсягів технологічного навантаження супроводжується значними витратами нормативних матеріалів і, відповідно, зниженням економічних показників підприємств, що негативно впливає на сплату податків до бюджетів різних рівнів.
У зв`язку з викладеним, рішенням технічної ради, оформленим протоколом №12 від 17.10.2022, було внесено зміни до «Правил технічної експлуатації коксохімічних підприємств» (ПТЕ2017), зокрема, пункт 24.7 (стор. 264) викладено в такій редакції: «Дозволяється виключення з технологічного ланцюга окремих апаратів та відділень за умови забезпечення виробничої діяльності без змін кількісного та якісного складу викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря в межах встановлених нормативів.».
Зважаючи на наявність висновків профільних фахівців та внесення відповідних змін до «Правил технічної експлуатації коксохімічних підприємств» (ПТЕ2017), якими прямо передбачено можливість виключення з технологічного ланцюга окремих апаратів та відділень, а також зважаючи на відсутність з боку відповідача належного обґрунтування необхідності негайного відновлення роботи бензольного відділення цеху уловлювання, суд вважає, що вимога, викладена в пункті 2 Припису, щодо обов`язкового відновлення та забезпечення постійної і безперебійної роботи бензольного відділення цеху уловлювання, є такою, що не враховує об`єктивних обставин діяльності підприємства в умовах воєнного стану.
Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано (п. 2); обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії) (п. 3); добросовісно (п. 5); розсудливо (п. 6); пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія) (п. 8).
Зазначені критерії хоч і адресовані суду, одночасно є й вимогами для суб`єкта владних повноважень, який приймає відповідне рішення та вчиняє дії.
Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.11.2023 у справі №9901/459/21.
Окрім того, під час перевірки, контролюючим органом не встановлено наслідків впливу виведення Трубчастої печі №1 (дж.№450) з експлуатації на кількісний та якісний склад викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря.
Як вже зазначалось судом, кожна вимога у приписі контролюючого органу повинна бути належним чином доведеною.
Також, встановлюючи під час перевірки, що в цеху уловлювання не експлуатуються джерела викидів бензольного відділення (дж.дж.№432,447,449,451,452,453,470,477,480), а також те, що трубчаста піч № 1 (дж.№450) виведена з експлуатації, контролюючий орган у пункті 2 Припису не зазначив, які саме норми чинного законодавства порушені позивачем у зв`язку з цими обставинами, не навів конкретного правового обґрунтування та не визначив, у чому саме полягає правопорушення.
Посилання відповідача на порушення позивачем статей 10, 11 Закону України «Про охорону атмосферного повітря», статті 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та статей 8, 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» є загальним та неконкретизованим.
Як вже було зазначено, пункти Припису не можуть носити загальний характер та дублювати норми законодавства, неухильний обов`язок додержання яких і так вже закріплено законом, зокрема, у спірному випадку, - Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та прийнятими відповідно до нього нормативно - правовими актами.
Враховуючи зазначене, суд доходить висновку про необґрунтованість вимог пункту 2 Припису.
Щодо пункту 3 Припису, суд зазначає наступне.
Пунктом 4 акту встановлено порушення ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» статей 10, 11 Закону України «Про охорону атмосферного повітря».
Також зазначено, що цілодобовий контроль за вмістом сірководню на вежі гасіння підприємством не ведеться. Згідно технологічного процесу вода з біологічного очищення стічних вод технологічного цеху на башти гасіння КЦ №1 подається цілодобово. Згідно протоколів реєстрації результатів вимірювань виробничого контролю якості промислових стоків КХВ. лабораторії аналітконтролю та моніторингу вод департаменту з охорони навколишнього середовища ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» контроль за вмістом сірководню у воді на виході з БХУ, у воді, що подається на башту гасіння коксу №2 (КБ 3,4), на башту гасіння коксу №3 (КБ 5,6), ведеться тільки двічі на рік.
Окрім того, пунктом 5 акту встановлено порушення ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» статті 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», та статей 10, 11 Закону України «Про охорону атмосферного повітря».
Оскаржуваним пунктом 3 Припису, зобов`язано привести до робочого стану та забезпечити безперебійну роботу газоаналізаторів та пиломірів КБ №5,6 КЦ №1 коксохімічного виробництва.
Після проведення робіт із запуску здійснювати: контроль за вмістом пилу в димових газах коксових батарей №№5, 6 пиломірами DCEN2100; контроль за вмістом оксиду азоту, оксиду вуглецю, діоксиду сірки в димових газах коксових батарей №№ 5, 6 газоаналізаторами EL3020 UraS26.
Втім, суд зазначає, що п.п. 1.6.6. п.1.6 умови 1 розділу 3 Дозволу встановлено, що гасіння коксу здійснюється з використанням очищеної стічної води в баштах гасіння конфузорно-дифузорного типу або шляхом застосування в типових баштах краплевідбійників для знижения виносу крапель вологи в атмосферне повітря. Вміст забруднюючих речовин у воді на гасіння не більше: Для існуючої установки біохімічного очищення стічних вод технологічного цеху, мг/дм3: ??фенолів - 5,0; ??сірководню - 10,0; ??аміаку леткого - 100,0; ??ціаністого водню - 10,0; речовин у вигляді суспендованих твердих частинок недиференційованих складом - 50,0.
П.п. 1.7.2 п.1.7 та та п.п. 1.7.3 п.1.7 умови 1 розділу 3 Дозволу визначають, що технологічне устаткування повинно працювати згідно з вимогами технологічних регламентів. Контрольно-вимірювальні прилади технологічного устаткування об`єктів повинні бути у працюючому стані і при необхідності мати свідоцтва повірки/калібрування.
Водночас, положення проектної документації та технологічного регламенту ТР 189-КХ-02:2018, що передбачають здійснення оперативного контролю за викидами за допомогою відповідних приладів (газоаналізаторів, пиломірів), не встановлюють обов`язку щодо передачі таких даних з моніторингу труб КБ №№ 5-6 до інформаційної мережі підприємства або безперебійної роботи зазначеної системи моніторингу в контексті вимог Дозволу.
Враховуючи викладене, суд доходить висновку, що спірний пункт 3 Припису є необґрунтованим.
Щодо пункту 5 Припису, суд зазначає наступне.
Пунктом 11 акту встановлено порушення ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» статей 10, 11 Закону України «Про охорону атмосферного повітря».
Так, п. 35 умови 3 розділу 3 Дозволу визначає умову, не допускати переливів (ДВ №№ 404,413,435,452,453,455,475-477,479,480,483).
Однак з цього приводу варто зазначити, що в матеріалах справи відсутні докази, які підтверджують переливів розчину сульфату амонію заглибленого збірника сульфатного відділення (джерело №435); парового конденсату заглибленого збірника розливів складу бензолу (джерело №404); циркуляційної води заглибленого збірника зливових вод бензольного відділення (джерело №452), окрім того, таких доказів не надано і разом із відзивом на позовну заяву,
На переконання суду, факти переливів розчину сульфату амонію заглибленого збірника сульфатного відділення (джерело №435); парового конденсату заглибленого збірника розливів складу бензолу (джерело №404); циркуляційної води заглибленого збірника зливових вод бензольного відділення (джерело №452) цеху уловлювання повинні були бути зафіксовані за допомогою відповідних вимірювань, із складенням відповідних документів, що це підтверджують.
На думку суду, саме лише зазначення у акті перевірки про здійснення переливів розчину сульфату амонію заглибленого збірника сульфатного відділення (джерело №435); парового конденсату заглибленого збірника розливів складу бензолу (джерело №404); циркуляційної води заглибленого збірника зливових вод бензольного відділення (джерело №452) не може свідчити про дійсність таких обставин.
Разом з тим, суд відзначає, що такий доказ як акт перевірки Державної екологічної інспекції сам по собі не може бути єдиним чи вичерпним доказом підтвердження правопорушення природоохоронного законодавства. Подані сторонами докази, на підтвердження своїх вимог та заперечень, мають бути оцінені судами як окремо кожен так і в їх сукупності.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 18.05.2023 у справі №914/669/22.
Більш того, у своїх запереченнях на акт перевірки позивач заперечив вищевказані обставини та вказав, що на момент перевірки розливів технологічних розчинів та технологічних вод не було виявлено.
Потенційний обов`язок суб`єкта владних повноважень довести правомірність свого рішення, дії чи бездіяльності в суді посилює його відповідальність при прийнятті рішень, вчиненні інших дій чи допущенні бездіяльності.
Презумпція винуватості суб`єкта владних повноважень відповідача також означає припущення, що повідомлені позивачем обставини у справі про рішення, дії, бездіяльність відповідача і про порушення права, свободи чи інтересу відповідають дійсності, доки відповідач їх не спростує на основі доказів.
Аналогічний правовий висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 20.02.2019 у справі №810/3212/16.
Таким чином, суд зазначає, що оскаржуваний пункт Припису має містити перелік документально підтверджених порушень, що допущені суб`єктом перевірки.
Враховуючи викладене, суд доходить висновку, що спірний пункт 5 Припису є необґрунтованим та безпідставним.
Щодо пунктів 6, 7, 8 Припису, суд зазначає наступне.
Оскаржуваними пунктами 6, 7, 8 Припису, зобов`язано виконати заходи по відновленню працездатності карманних фільтрів INFA- LAMELLEN-JET AJL 4/1083 коксосортувальні КБ №5,6 коксового цеху №1 (джерело №296) та перевантажувального вузла №1К, В-1 коксового цеху №1 (джерело №299).
Проводити перевірки технічного стану установок очистки газу карманних фільтрів INFA-LAMELLEN-JET AJL 4/1083 коксосортувальні КБ № 5,6 коксового цеху №1 (джерело №296) та перевантажувального вузла №1К, В-1 коксового цеху № 1 (джерело № 299) з складанням відповідних актів.
Проводити перевірку відповідності фактичних параметрів роботи установок очистки газу з сухою очисткою фільтрів INFA-LAMELLEN-JET AJL 4/1083 проектним (ефективність роботи ГОУ) на джерелах №№ 296,299.
Судом встановлено, що сухий метод очистки дж.№296 та №299 з використанням фільтрів INFA-LAMELLEN-JET AJL 4/1083 передбачено проектом «Реконструкції комплексу коксових батарей №№5,6 на коксохімічному виробництві ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», на який в наявності експертний звіт №04-0529-14 від 08.09.2014 та в наявності сертифікати закінченого будівництвом об`єкта проектній документації та підтверджує його готовність до експлуатації.
Разом з тим, у процесі експлуатації, що засвідчено робочим проектом «Коксортування та перевантажувальний вузол №1K, установка додаткового обладнання СОГ та ЦВП», розробленого ДП «Державний інститут по проектуванню підприємств коксохімічного виробництва, 2020», виявлено технічні недоліки в роботі карманних фільтрів, спричинені зволоженням пилу при підвищеній вологості аспіраційного повітря.
У зв`язку з цим було передбачено встановлення додаткових мокрих газоочисних установок (СІОТ №7М, ЦВП-8У), як резервних систем для використання в умовах підвищеної вологості.
Обладнання мокрої та сухої очистки працює, як взаємозамінне, також варто зазначити, що Дозволом встановлено норматив з очищення 50 мг/м3 незалежно від типу очищення.
Ефективність очищення у мокрому пиловловлювачі СІОТ №7 становить 98%, що забезпечує кінцеву концентрацію коксового пилу після очищення до 50 мг/мі.
Ефективність очищення у мокрому пиловловлювачі ЦВП-8У становить 93,5%, що забезпечує кінцеву концентрацію коксового пилу після очищення до 50 мг/мі.
Згідно з даними, наданими позивачем, у 2024 році на вказаних джерелах викиду фактично експлуатувалися газоочисні установки (далі ГОУ) мокрого типу, результати інструментального контролю якості повітря, а саме протоколи №1/5-24-2 та №1/6-24-2, свідчать про відповідність вимогам Дозволу на викиди щодо пилового навантаження (?50 мг/мі незалежно від типу ГОУ).
Таким чином, в даному випадку ГОУ забезпечує очищення відповідно до встановлених вимог, що підтверджено результатами замірів.
Відповідач зазначає, що на мокрі пиловловлювачі СІОТ №7М та СІОТ ЦВП-8У відсутні декларації про готовність об`єкта до експлуатації, зареєстровані відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю, однак з цього приводу варто зазначити, що згідно «Документів, у яких обґрунтовуються обсяги викидів, для отримання дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами для ПАТ «Арселор Міттал Кривий Piг», 2021р.) в табл. 6.4 по джерелам №296 та №299 передбачено встановлення на джерело №296 як мокрого пиловловлювача CIOT №7M так і фільтра сухого очищення IFA LAMELLEN-JET AJL 4/1083, а на джерело №299 як мокрого пиловловлювача СІОТ ЦВП-8У так і фільтра IFA LAMELLEN-JET AJL 4/1083.
Пунктом 1.8 умови 1 розділу 3 Дозволу «До очистки газопилового потоку» встановлено:
1.8.1. ГОУ повинно працювати згідно з наказом Мінприроди №52 від 06.02.2009 «Про затвердження Правил технічної експлуатації установок очистки газу» зі змінами та доповненнями;
1.8.2. Забороняється на стаціонарних джерелах викидів (№№102-109, 118-122, 125, 126, 146, 210, 260, 262-266, 295-299, 516, 710) експлуатація технологічного обладнання без використання ГОУ.
1.8.3. Не допускати експлуатацію технологічного устаткування при несправних або відключених газоочисних установках;
1.8.4. Підтримувати в герметичному стані трубопроводи, які ведуть від джерел утворення викиду до газоочисного обладнання;
1.8.5. Контролювати фактичні показники пилогазоочисних установок.
Відповідач, обґрунтовуючи порушення позивачем вимог п.п.1.8.5. п.1.8. Дозволу, посилається на те, що 1) згідно журналів роботи газоочисних та пиловловлюючих установок відповідно до типової форми ПОД-ІІІ на джерелі №296 установка очистки газу з сухою очисткою фільтр INFA-LAMELLEN-JET AJL 4/1083 не експлуатується з 04.03.2021 до теперішнього часу, на джерелі викиду №299 з 05.05.2020 установка очистки газу з сухою очисткою - фільтр INFA-LAMELLEN-JET AJL 4/1083 не експлуатується з 05.05.2020 до теперішнього часу; 2) під час перевірки акти перевірки технічного стану установок очистки на газу та акти перевірки відповідності фактичних параметрів роботи установок очистки газу проектним (ефективність роботи ГОУ) на джерелах №№296, 299 по ГОУ з сухою очисткою фільтр INFA-LAMELLEN-JET AJL 4/1083 за 2022-2024 роки не надано.
Втім, на переконання суду, вказаних обставин не достатньо для висновків про порушення позивачем обов`язку щодо контролю фактичних показників пилогазоочисних установок, з огляду на те, що для виконання вищевказаного обов`язку необхідно встановити, чи проводилась експлуатація технологічного обладнання на стаціонарних джерелах викидів №296 та №299 без використання ГОУ.
А також визначити, чи допускалася позивачем експлуатація технологічного устаткування при відключених газоочисних установках джерелах викидів №296 та №299.
Означені обставини не були встановлені контролюючим органом під час проведення позапланової перевірки, отже суд приходить до висновку, що позивачем вимоги п.п. 1.8.5 Дозволу не порушено.
На джерелах викиду №296 та №299 фактично експлуатувалися газоочисні установки мокрого типу, що забезпечують дотримання встановленого нормативу вмісту пилу (?50 мг/мі).
Окрім того, обов`язок контролю фактичних показників сухих ГОУ виникає лише за умови їх фактичної роботи.
Варто зазначити, що оскільки у 2024 році працювали ГОУ мокрого типу, то вимірювання фактичних параметрів газопилового потоку ГОУ було виконано позивачем від джерел викиду №296 та №299, результати яких були передані разом із запереченням до акту, що не заперечується відповідачем.
Отже, ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» фактично забезпечує очищення газопилового потоку від джерел викидів №296 та №299 із дотриманням встановленого дозволом нормативу концентрації пилу в атмосферному повітрі (?50 мг/мі), шляхом використання альтернативних газоочисних установок мокрого типу (СІОТ №7М та СІОТ ЦВП-8У).
Ефективність очищення підтверджується результатами інструментального контролю, які не були спростовані відповідачем. Крім того, згідно з умовами Дозволу, обов`язок здійснювати контроль фактичних параметрів роботи ГОУ виникає лише за умови їх експлуатації. Оскільки сухі фільтри INFA-LAMELLEN-JET AJL 4/1083 не використовувалися у відповідний період, у позивача не виникало обов`язку контролювати їх параметри.
Окрім того, з огляду на функціонування альтернативних систем очищення, зобов`язання виконати заходи по відновленню працездатності карманних фільтрів INFA- LAMELLEN-JET AJL 4/1083 коксосортувальні КБ №5,6 коксового цеху №1 (джерело №296) та перевантажувального вузла №1К, В-1 коксового цеху №1 (джерело №299) за відсутності належного обґрунтування з боку відповідача, суд вважає недоведеним.
Таким чином, вимоги пунктів 6, 7, 8 Припису є необґрунтованими, оскільки не враховують умов експлуатації, наявності діючих альтернативних ГОУ та відсутності порушення встановлених нормативів викидів.
Щодо пункту 9 Припису, суд зазначає наступне.
Пунктом 13 акту встановлено порушення ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» статей 10, 11 Закону України «Про охорону атмосферного повітря», статті 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», статей 8, 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Так, пунктом 4.4. Дозволу встановлено, що заходи з регулювання викидів під час несприятливих метеорологічних умов (НМУ) розроблюються для трьох режимів в залежності від рівня забруднення атмосфери.
На час дії НМУ передбачаються заходи 1-го режиму щодо регулювання викидів забруднюючих речовин. Заходи 1 режиму носять організаційно-технічний характер і не вимагають капітальних витрат.
Заходи щодо ІІ режиму роботи в період НМУ охоплюють всі заходи І режиму, а також додаткові заходи щодо скорочень викидів забруднень за рахунок зниження продуктивності допоміжних виробництв, зміщення у часі технологічних процесів, що пов`язані зі значними викидами в атмосферу і т.д.
Заходи щодо ІІІ режиму роботи в період НМУ охоплюють всі заходи І та ІІ режиму, а також додаткові заходи щодо скорочень викидів забруднень за рахунок тимчасового зниження навантаження на технологічні процеси, які забезпечують зниження забруднень в атмосферу.
Відповідно до галузевих методичних рекомендацій рекомендується наступне зниження викидів під час настання НМУ: ??перший режим - 5-10%; ??другий режим - 10-20%; ??третій режим - 20-25%.
Скорочення викиду відраховується від дозволеного максимального викиду.
Перелік забруднюючих речовин, за якими необхідно підтверджувати ефективність заходів при НМУ: пил, оксид вуглецю, двооксид азоту.
Аналізуючи вказаний пункт Дозволу, суд зазначає, що дійсно п. 4.4 Дозволу передбачає обов`язок розроблення заходів трьох режимів роботи підприємства у період НМУ з метою регулювання викидів забруднюючих речовин, однак останнім не встановлено: форми ведення журналів НМУ, обов`язку зазначати очікуване зменшення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря після впровадження заходів у т/рік, обов`язку зазначати загальний об`єм витрат за кошторисною вартістю, а також вимоги щодо обов`язкового проведення інструментально-лабораторних вимірювань у період НМУ.
Натомість, форма та порядок ведення журналів НМУ регламентуються РД 52.04.52-85, якою також не передбачено зазначати очікуване зменшення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря після впровадження заходів у т/рік та зазначення загального об`єму витрат за кошторисною вартістю.
Судом встановлено, що з метою недопущення перевищень нормативів екологічної безпеки у галузі охорони атмосферного повітря під час настання несприятливих метеорологічних умов, наказом Управління екології виконкому Криворізької міської ради №4 від 01.03.2024 затверджено Короткостроковий план дій для агломерації «Кривий Ріг».
Так, згідно змісту Розділу IV «ПЕРЕЛІК ЗАХОДІВ, ЩО СПРИЯТИМУТЬ ЗМЕНШЕННЮ РИЗИКУ ЧИ ТРИВАЛОСТІ ПЕРЕВИЩЕННЯ ОДНОГО АБО БІЛЬШЕ ПОРОГІВ НЕБЕЗПЕКИ» означеного плану дій, затверджено зокрема: Заходи щодо охорони атмосферного повітря при НМУ; Порядок дій організацій, установ та суб`єктів господарювання, що здійснюють викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря.
Отже, зазначене свідчить про фактичне виконання позивачем вимог пункту 4.4. Дозволу,
в частині розроблення позивачем заходів з регулювання викидів під час несприятливих метеорологічних умов (НМУ) для трьох режимів в залежності від рівня забруднення атмосфери, що підтверджується розробленим Короткостроковим планом дій для агломерації «Кривий Ріг», хоча під час перевірки позивачем дійсно не надано належного підтвердження ефективності заходів при НМУ за переліком забруднюючих речовин (пил, оксид вуглецю, двооксид азоту), ці обставини також не заперечується позивачем.
Однак, суд акцентує увагу, що в спірному пункті Припису контролюючий орган вимагає виконання пункту 4.4. Дозволу шляхом зазначення в журналах для запису попереджень про наступ НМУ в цеху вуглепідготовки, коксовому цеху №1, цеху уловлювання, технологічного цеху вказати: конкретні заходи на період НМУ І,ІІ,ІІІ режимів, з зазначенням джерел викидів, забруднюючих речовин (пил, оксид вуглецю, двоокису азоту), за якими необхідно підтверджувати заходи при НМУ; результати проведених інструментальних вимірів на джерелах №№100,101,201,211,217,227,450,451,601); загальний об`єм витрат за кошторисною вартістю (тис. грн.). очікуване зменшення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря після впровадження заходу (т/рік), на переконання суду, відповідачем у спірному пункті Припису визначено обов`язки, які не відповідають вимогам пункту 4.4. Дозволу.
Суд наголошує, що вимоги припису мають бути чіткими, обґрунтованими та відповідати змісту встановлених порушень, натомість аналіз оскаржуваного пункту Припису свідчить про його невідповідність пункту 4.4. Дозволу, що, як наслідок, вказує на недоведеність відповідачем встановленого ним порушення.
Таким чином, з урахуванням викладеного, суд вважає, що вимоги, викладені у пункті 9 Припису, не узгоджуються із змістом пункту 4.4 дозволу, а тому порушення, покладене в його основу, контролюючим органом не доведено що, в свою чергу, є підставою для визнання такого пункту Припису необґрунтованим.
Щодо пункту 13 Припису, суд зазначає про таке.
Вказаним пунктом Припису визначено, забезпечити відповідність фактичних показників роботи пилогазоочисних установок проектним значенням від джерел викиду ДВ№296, ДВ№299.
Судом встановлено, що ПАТ «АРСЕЛОРМІТТАЛ КРИВИЙ РІГ» листом від 19.07.2024 №73/333 було надано заперечення до Акту від 12.07.2024 №62/2.2-7/24, в п. 17 заперечень зазначено, що листом Коксового цеху №1 від 11.07.2024 №28.207-102 (додаток №6) Департаменту охорони навколишнього середовища надана інформація щодо усунення невідповідності на ДВ №№ 296, 299. Виробничою лабораторією підприємства виконано вимірювання фактичних параметрів газопилового потоку ГОУ від джерела викиду ДВ№296 (додаток №7 від 16.07.2024), ДВ№299 (додаток №8 від 16.07.2024).
Враховуючи вказане, відповідачем не заперечувалось фактичне усунення порушення позивачем фактичних параметрів газопилового потоку ГОУ від джерела викиду ДВ№296, ДВ№299 станом на час складення спірного пункту Припису.
Оскільки на момент складення даного пункту Припису вищевказане порушення було усунуто, на переконання суду, підстави для його складення були відсутні, що вказує на безпідставність та необґрунтованість складення пункту 13 Припису.
Доказами в адміністративному судочинстві відповідно до положень частини 1 статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно з частиною 1 статті 73 КАС України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.
Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 75 КАС України).
Достатніми, відповідно до приписів частини 1 статті 76 КАС України, є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Відповідно до положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Згідно з вимогами частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Нормами частини 2 зазначеної статті встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Отже, враховуючи вищевказані норми, суд вказує на наступне.
Презумпція винуватості покладає на суб`єкта владних повноважень обов`язок аргументовано, посилаючись на докази, довести правомірність свого рішення, дії чи бездіяльності та спростувати твердження позивача про порушення його прав, свобод чи інтересів.
Потенційний обов`язок суб`єкта владних повноважень довести правомірність свого рішення, дії чи бездіяльності в суді посилює його відповідальність при прийнятті рішень, вчиненні інших дій чи допущенні бездіяльності.
Презумпція винуватості суб`єкта владних повноважень відповідача також означає припущення, що повідомлені позивачем обставини у справі про рішення, дії, бездіяльність відповідача і про порушення права, свободи чи інтересу відповідають дійсності, доки відповідач їх не спростує на основі доказів.
Аналогічний правовий висновок, викладений у постанові Верховного суду від 20.02.2019 у справі №810/3212/16.
Під час перевірки правомірності оскаржуваного рішення суд враховує, чи прийнято воно з використанням повноважень та спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискредитації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь яким несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Оцінюючи докази надані сторонами, суд відзначає, що позивачем надано належні та допустимі докази на підтвердження заявлених позовних вимог, у той час як відповідачем не надано належних доказів на підтвердження законності спірного рішення.
Отже, за сукупності викладених обставин висновки контролюючого органу не знайшли свого підтвердження у ході судового розгляду справи, у зв`язку із чим суд доходить висновку, що пункти 1, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 13 Припису Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) від 19.07.2024 №62/2.2-7/24 є протиправними та підлягають скасуванню.
Суд зазначає, що задовольняє позовні вимоги в цій частині за змістом, однак приводить їх у відповідність до вимог законодавства та у спосіб, що забезпечить ефективний захист прав позивача, зважаючи на визначені статтею 245 КАС України повноваження суду при вирішені справи.
Щодо позовної вимоги визнати неправомірними дії Державної екологічної інспекції Придніпровського округу щодо встановлення термінів усунення порушень вимог законодавства, зазначених у Приписі №62/2.2-7/24 від 19.07.2024, без погодження з ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», варто зазначити наступне.
З матеріалів справи вбачається, що один екземпляр припису отриманий суб`єктом господарювання, і ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» цей факт не спростовує, але наполягає на порушенні відповідачем процедури попереднього погодження з останнім зазначених у приписі термінів усунення порушень вимог законодавства, що є порушенням частини 9 статті 7 №877-V.
Дійсно, Законом №877-V прописано порядок попереднього погодження контролюючим органом з підконтрольним підприємством зазначених у приписі термінів усунення порушень вимог законодавства, але разом з тим, ні цим Законом ні будь-яким іншим нормативним документом не регламентовано правові та організаційні наслідки порушення вказаної процедури.
Виходячи з того, що процедура попереднього погодження визначених у приписі термінів усунення порушень вимог законодавства фактично є складовою частиною підготовки та винесення контролюючим органом за результатами перевірки розпорядчого документу Припису, а за загальновстановленим правилом належним та ефективним способом захисту порушених прав суб`єкта господарювання може бути лише оскарження рішення, що прийняте на підставі акта про виявлені порушення, а не оскарження дій відповідного суб`єкта владних повноважень щодо неналежного погодження термінів усунення порушень у порядку, визначеному частиною 9 статті 5 Закону №877-V, отже, суд визнає зайвим ініційоване позивачем у цій справі питання протиправності дій відповідача у зазначеній частині, оскільки вказане порушення має оцінюватися судом у процесі перевірки правомірності кінцевого рішення відповідача (Припису), зокрема, з огляду на те, наскільки це порушення вплинуло на можливість позивача захистити свої права, а також чи вплинуло це порушення на встановлення фактичних обставин вчинення правопорушень та тощо. Отже, з огляду на встановлення під час судового розгляду спору у цій справі питань протиправності у цілому пунктів 1, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 13 Припису Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) від 19.07.2024 №62/2.2-7/24, суд не визнає значимими та суттєвими дії Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) в частині визначення ним самостійно термінів усунення порушень, які взагалі не підлягають виправленню у будь-який термін, навіть у попередньо погоджений позивачем, а тому в цій частині вимоги позивача задоволенню не підлягають.
Стосовно вимоги зобов`язати відповідача не вчиняти дій щодо встановлення термінів усунення порушень вимог законодавства, без погодження з ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» у подальшому, суд вважає, що у задоволенні цих позовних вимог слід відмовити, як передчасних, оскільки судовому захисту підлягають порушені права чи інтереси особи, а не ті, що можливо/ймовірно будуть порушені у майбутньому.
Відповідно до частини 3 статті 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.
Таким чином, з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань підлягає стягненню на користь позивача судовий збір, сплачений позивачем за подання до суду позовної заяви у сумі 3 028,00 грн.
Керуючись ст. ст.139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
Визнати протиправними та скасувати пункти 1, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 13 Припису Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) від 19.07.2024 №62/2.2-7/24, виданого за результатами позапланової перевірки ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг».
В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені статтею 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.В. Горбалінський