Справа № 360/1509/24
Суддя: Гаврищук Тетяна Григорівна
Дата ухвалення: 2025-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2025 року справа №360/1509/24

м. Дніпро

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Гаврищук Т.Г., суддів Блохіна А.А., Сіваченка І.В., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 30 січня 2025 року по справі №360/1509/24 (суддя І інстанції Захарова О.В.) за позовом Рижкова Анатолія Олександровича в інтересах ОСОБА_1 до Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Державна установа «Інститут медицини праці імені Ю.І. Кундієва Національної академії медичних наук України» про визнання протиправною відмови, зобов`язання вчинити певні дії,-

УСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці про визнання протиправною відмову щодо розгляду та опрацювання повідомлення від 11.10.2023 вих. №3513/3 про хронічне професійне захворювання позивача; зобов`язати відповідача опрацювати відповідне повідомлення, утворити комісію з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання у ОСОБА_1 та скласти акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4.

Ухвалою суду від 18 грудня 2024 року залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Державну установу «Інститут медицини праці імені Ю.І. Кундієва Національної академії медичних наук України».

Рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 30 січня 2025 року позов задоволено частково. Визнано протиправною відмову Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці щодо прийняття повідомлення від 11.10.2023 вих. №3513/3 про хронічне професійне захворювання ОСОБА_1 . Зобов`язано Східне міжрегіональне управління Державної служби України з питань праці прийняти повідомлення від 11.10.2023 вих. №3513/3 про хронічне професійне захворювання ОСОБА_1 та утворити комісію з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання у ОСОБА_1 . В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з таким рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду та прийняти нове рішення про відмову у задоволенні позову в повному обсязі.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги відповідач посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права. Доказами, якими на думку позивача підтверджується надсилання Повідомлення про професійне захворювання відповідачу - є лист Клініки професійних захворювань ДУ «Інститут медицини праці ім. Ю.І. Кундієва НАМНУ» (далі - Клініка), у якому зазначається про його надсилання засобами поштового зв`язку (Укрпошта) та витяг з журналу реєстрації вихідної документації Клініки. Відповідач наголошує, що лист клініки та витяг з журналу реєстрації вихідної документації є недопустимим доказом у справі, адже з огляду на приписи частини 2 статті 74 КАС України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Законом України «Про поштовий зв`язок» від 03.11.2022 року № 2722-IX, встановлено, що послуги поштового зв`язку надаються на договірній основі згідно з правилами надання послуг поштового зв`язку, що затверджуються Кабінетом Міністрів України. Розрахунковим документом є документ встановленої форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку. Наголошуємо, що відповідачем було отримано повідомлення про професійне захворювання за формою П-3 щодо ОСОБА_1 (запит № 3513/3 від 11.10.2023 року) лише 30.05.2024 року, тобто після більш як сім місяців з моменту встановлення діагнозу, адже медичний висновок датований 11.10.2023 р. Таким чином, зважаючи на приписи пункту 101 Порядку № 337, яким встановлено, що повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 (далі - повідомлення за формою П-3) є дійсне шість місяців з моменту встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) у працівника відповідач не був та не є зобов`язаний проводити розслідування виникнення хронічного професійного захворювання за повідомлення за формою П-3 після спливу його дійсності. Також суд не прийняв до уваги, що при складанні медичного висновку ЛЕК №40/923 від 11.10.2023р. була використана інформаційна довідка умов праці №17/617 від 26.06.2013р., термін дії якої сплив.

Позивач надав відзив на апеляційну скаргу, в якому проти доводів апеляційної скарги заперечував, вважає, що рішення суду є законним та обґрунтованим, ухвалено судом відповідно до норм матеріального та процесуального права на підставі повного і всебічного з`ясування обставин в адміністративній справі.

Відповідно до ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) апеляційний розгляд здійснено в порядку письмового провадження.

Суд апеляційної інстанції, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши доводи апеляційної скарги, відзиву на апеляційну скаргу, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, дійшов висновку про те, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає виходячи з наступного.

Судом першої інстанції та під час апеляційного провадження встановлено, що 11 жовтня 2023 року лікарсько-експертною комісією Державної установи «Інститут медицини праці імені Ю.І.Кундієва Національної академії медичних наук України» видано медичний висновок №3508 про наявність хронічного професійного захворювання від 11 жовтня 2023 року №40/923 у ОСОБА_1 , а саме: пневмоконіоз (s/t, 1/1, pi), ЛН ІІ ступеню. Захворювання професійне, встановлене вперше.

11.10.2023р. Державною установою «Інститут медицини праці імені Ю.І.Кундієва Національної академії медичних наук України» складено повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) ОСОБА_1 за формою П-3 за вих.№35/3/1 , відповідно до якого позивачеві встановлено основний діагноз: пневмоконіоз (s/t, 1/1, pi), ЛН ІІ ступеню - захворювання професійне, встановлене вперше. Дата відправлення повідомлення 13.10.2023р..

Згідно з листом Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці №СХ/2/74/10-24 від 11.06.2024р., що скерований відповідачем до Державної установи «Інститут медицини праці імені Ю.І.Кундієва Національної академії медичних наук України» у відповідь на отримання повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) ОСОБА_1 за формою П-3 вих.№35/3/1, відповідач повідомив, що згідно п.86 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, що затверджений постановою КМУ № 337 від 17.04.2019 санітарно-гігієнічна характеристика може бути використана протягом п`яти років, якщо умови праці працівника за цей час не змінились, що підтверджується довідкою роботодавця (особи) або відповідного територіального органу Держпраці. Однак при встановленні зв`язку захворювання ОСОБА_1 відповідно до медичного висновку ЛЕК № 40/923 від 11.10.2023, була використана інформаційна довідка умов праці № 17/617 від 26.06.2013, термін якої сплив. Також, відповідно до п. 101 Порядку - спеціалізованими профпатологічними закладами охорони здоров`я стосовно кожного хворого складається повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 згідно з додатком 19. Повідомлення за формою П-3 протягом 3-х робочих днів після встановлення діагнозу надсилається керівникові підприємства, шкідливі виробничі фактори на якому призвели до виникнення хронічного професійного захворювання, територіального органу Держпраці, який здійснює державний нагляд за підприємством, територіальному органові ПФУ за фактичним місцем знаходженням підприємства, а також профпатологу, який направляв хворого до спеціального профпатологічного закладу охорони здоров`я. Відповідно до п. 101 Порядку, строк дії повідомлення за формою П-3 становить шість місяців з моменту встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання у працівника, відповідно строк дії вищезазначеного повідомлення сплив. Враховуючи викладене, Східне міжрегіональне управління Державної служби України з питань праці не має правових підстав щодо опрацювання повідомлення про професійне захворювання.

Наведені обставини сторонами не оспорюються.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Процедуру проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, що сталися з особами, визначеними частиною першою статті 29 Закону України Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування визначає Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 №337 (Порядок - №337).

Відповідно до пункту 89 Порядку №337 усі випадки хронічних професійних захворювань незалежно від строку їх настання підлягають розслідуванню.

Пунктом 97 Порядку №337 передбачено, що професійний характер хронічного захворювання (отруєння) встановлюється лікарсько-експертною комісією спеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я (далі - лікарсько-експертна комісія), склад якої затверджує керівник такого закладу.

У разі потреби до роботи лікарсько-експертної комісії залучаються спеціалісти (представники) територіальних органів Держпраці, підприємства (установи, організації), територіального органу Пенсійного фонду України, первинної організації профспілки, членом якої є хворий, або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня).

Згідно пункту 99 Порядку №337 рішення про зв`язок захворювання з умовами праці приймається на підставі клінічних, функціональних досліджень (амбулаторних або стаціонарних) з урахуванням відомостей, зазначених у: трудовій книжці - для визначення стажу роботи в умовах дії виробничих факторів; виписці з амбулаторної картки (форма 025/у); історії хвороби за весь період спостереження; направленні хворого на огляд до лікарсько-експертної комісії з медичним висновком лікаря-профпатолога; санітарно-гігієнічній характеристиці умов праці; інформаційній довідці про умови праці працівника, що складається лікарями з гігієни праці територіального органу Держпраці, який здійснює нагляд за підприємством (установою, організацією), у разі підозри в нього хронічного професійного захворювання (отруєння); висновку фтизіатра, нарколога та інших документах (у разі потреби); акті за формою Н-1 (у разі гострого професійного захворювання (отруєння).

Висновок лікарсько-експертної комісії про наявність (відсутність) хронічного професійного захворювання (отруєння) видається працівникові, а його копія надсилається головному спеціалістові з професійної патології області або міста за місцем роботи або проживання працівника та територіальному органові Пенсійного фонду України (п.100 Порядку №337).

Відповідно до пункту 101 Порядку №337 спеціалізованими профпатологічними закладами охорони здоров`я стосовно кожного хворого складається повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 (далі - повідомлення за формою П-3) згідно з додатком 19. Повідомлення за формою П-3 протягом трьох робочих днів після встановлення діагнозу надсилається керівникові підприємства (установи, організації), шкідливі виробничі фактори на якому призвели до виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), територіальному органу Держпраці, який здійснює державний нагляд (контроль) за підприємством (установою, організацією), територіальному органові Пенсійного фонду України за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), а також профпатологу, який направив хворого до спеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я.

Строк дії повідомлення за формою П-3 становить шість місяців з моменту встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) у працівника.

У разі реорганізації підприємства (установи, організації), шкідливі виробничі фактори на якому призвели до розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння), повідомлення за формою П-3 надсилається його правонаступникові, а у разі ліквідації підприємства (установи, організації) без правонаступника - місцевій держадміністрації за місцем реєстрації підприємства (установи, організації) (пункт 102 Порядку №337).

Згідно пункту 104 Порядку №337 відповідальність за несвоєчасне повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) несе керівник спеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я, який встановив або відмінив діагноз хронічного професійного захворювання (отруєння).

Пунктом 105 Порядку №337 визначено, що після отримання повідомлення за формою П-3 керівник територіального органу Держпраці утворює протягом трьох робочих днів комісію з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) (далі - комісія з розслідування), до складу якої входять представники територіального органу Держпраці (голова комісії), закладу охорони здоров`я, що надає медичну допомогу працівникам підприємства (установи, організації), де працює хворий, або за місцем його проживання (якщо він не працює), роботодавця, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня), вищого органу профспілки, територіального органу Пенсійного фонду України за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), а також у разі потреби представники інших органів.

Зазначені заклади, органи та організації протягом однієї доби з моменту одержання повідомлення за формою П-3 повинні надати територіальному органові Держпраці письмову інформацію про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), якого пропонується включити до складу комісії з розслідування.

У разі ліквідації підприємства (установи, організації) без правонаступника до складу комісії з розслідування входять представники органу Держпраці, який здійснював державний нагляд (контроль) за підприємством (установою, організацією) (голова комісії), місцевої держадміністрації за місцем реєстрації підприємства (установи, організації), шкідливі виробничі фактори на якому призвели до хронічного професійного захворювання (отруєння), територіального органу Пенсійного фонду України за місцезнаходженням підприємства (установи, організації), закладу охорони здоров`я, який запідозрив професійний характер хронічного захворювання, та вищого профспілкового органу (пункт 106 Порядку №337).

Розслідування випадку хронічного професійного захворювання (отруєння) проводиться протягом 10 робочих днів після утворення комісії з розслідування. Якщо з об`єктивних причин розслідування не може бути проведене у зазначений строк, він може бути продовжений керівником територіального органу Держпраці, що утворив комісію, але не більш як на один місяць. Копія відповідного наказу надсилається всім членам комісії з розслідування (пункт 107 Порядку №337).

За змістом пункту 110 Порядку №337 роботодавець зобов`язаний в установлений для проведення розслідування строк подати комісії з розслідування:

відомості про професійні обов`язки працівника, документи та матеріали, що характеризують умови праці на робочому місці (дільниці, цеху); необхідні результати експертизи, лабораторних досліджень для проведення оцінки умов праці; матеріали, що підтверджують проведення інструктажів з охорони праці, копії документів, що підтверджують видачу працівникові засобів індивідуального захисту; приписи або інші документи, що раніше видані територіальним органом Держпраці та стосуються даного хронічного професійного захворювання (отруєння); результати медичних оглядів працівника (працівників), інші матеріали.

Відповідно до пункту 113 Порядку №337 комісія з розслідування проводить оцінку умов праці працівника за матеріалами раніше проведеної атестації робочих місць, архівних даних підприємства (установи, організації), територіального органу Держпраці, наукових установ, характеристики виробничих факторів на аналогічних виробництвах, результатів обстежень і досліджень, проведених атестованими лабораторіями в установленому законодавством порядку, вивчає приписи органів державного нагляду за охороною праці, подання посадових осіб територіальних органів Пенсійного фонду України та представників профспілок, інструкції з охорони праці працівників, заключні акти періодичних медичних оглядів, накази (рішення, розпорядження) адміністрації підприємства про порушення працівником вимог правил та інструкцій з охорони праці, строків проходження періодичних медичних оглядів, картки обліку індивідуальних доз опромінення на робочому місці із джерелами іонізуючого випромінювання, одержує письмові пояснення посадових осіб, інших працівників з питань, пов`язаних із розслідуванням причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), а у разі потреби вимагає проведення додаткових досліджень на робочому місці та бере участь у них, вивчає первинну медичну документацію хворого.

Надалі, у відповідності до п.117 Порядку №337, за результатами розслідування комісія складає акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 (далі - Акт за формою П-4) згідно з додатком 21, Акт за формою П-4 є документом, в якому зазначаються основні умови, обставини та причини виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), заходи щодо запобігання розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння) та забезпечення нормалізації умов праці, а також встановлюються особи, які не виконали відповідні вимоги законодавства.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, в межах спірних правовідносин, лікарсько-експертною комісією за наслідками розгляду документів підтверджений професійний характер хронічного захворювання (отруєння) позивача, що підтверджується висновком від 11 жовтня 2023 року №3508 лікарсько-експертної комісії Державної установи «Інститут медицини праці імені Ю.І.Кундієва Національної академії медичних наук України» про наявність хронічного професійного захворювання від 11 жовтня 2023 року №40/923 у ОСОБА_1 .

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що розгляд документів і відомостей здійснюється відповідно до норм Порядку №337 комісію спеціалізованого закладу охорони здоров`я та за наслідками їх розгляду формується медичний висновок про наявність хронічного професійного захворювання та надалі складається повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3.

Порядком №337 не передбачено надання відповідачем при прийнятті повідомлення оцінки документам і відомостям, які розглядалися комісією спеціалізованого закладу охорони здоров`я.

Порядок №337 взагалі не містить підстав для відмови у прийнятті повідомлення.

З пунктів пункту 105-113 також убачається, що комісією з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), яка утворюється після отримання повідомлення за формою П-3 керівником територіального органу Держпраці, здійснюється оцінка умов праці працівника за матеріалами раніше проведеної атестації робочих місць, архівних даних підприємства (установи, організації), територіального органу Держпраці, наукових установ, характеристики виробничих факторів на аналогічних виробництвах, результатів обстежень і досліджень, проведених атестованими лабораторіями в установленому законодавством порядку, вивчає приписи органів державного нагляду за охороною праці, подання посадових осіб територіальних органів Пенсійного фонду України та представників профспілок, інструкції з охорони праці працівників, заключні акти періодичних медичних оглядів, накази (рішення, розпорядження) адміністрації підприємства про порушення працівником вимог правил та інструкцій з охорони праці, строків проходження періодичних медичних оглядів, картки обліку індивідуальних доз опромінення на робочому місці із джерелами іонізуючого випромінювання, одержує письмові пояснення посадових осіб, інших працівників з питань, пов`язаних із розслідуванням причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), а у разі потреби вимагає проведення додаткових досліджень на робочому місці та бере участь у них, вивчає первинну медичну документацію хворого.

Отже, положеннями Порядку №337 визначено, що після прийняття повідомлення за формою П-3 керівником територіального органу Держпраці утворюється комісія з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), до повноважень якої згідно з Порядком №337 віднесено зібрання, розгляд та оцінка документів і відомостей.

З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає правомірним висновок суду першої інстанції про те, що відмова відповідача у прийнятті повідомлення з підстав закінчення строку дії санітарно-гігієнічної характеристики, не ґрунтується на нормах Порядку №337, оскільки розгляд документів і відомостей віднесено до повноважень комісії, яка утворюється після прийняття повідомлення за формою П-3, відтак відповідач діяв не в порядку і спосіб, передбачений Порядком №337, тому відмова відповідача у прийнятті повідомлення з підстав закінчення терміну дії санітарно-гігієнічної характеристики є протиправною.

Згідно з пунктом 104 Порядку №337 відповідальність за несвоєчасне повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) покладена на керівника спеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я, який встановив або відмінив діагноз хронічного професійного захворювання (отруєння). Відтак, на позивача не може перекладатися відповідальність за неналежне виконання обов`язків державним органом, зокрема за несвоєчасне скерування до органів Держпраці повідомлення і отримання у зв`язку із цим такого повідомлення органом Держпраці з порушенням строку.

За таких обставин, доводи відповідача про несвоєчасне надходження до органу Держпраці повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) ОСОБА_1 за формою П-3 за вих.№35/3/1 від 11.10.2023, колегією суддів не прийнято до уваги.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанція про те, що ситуація, яка склалася щодо позивача, порушує гарантовані Конституцією України права особи на соціальний захист, а також на повне відшкодування шкоди від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань, а тому правомірно задоволено позов.

За приписами пункту 1 частини першої статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвали судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Оцінюючи доводи апеляційної скарги, суд зазначає, що ці доводи були ретельно перевірені та проаналізовані судом першої інстанції під час розгляду та ухвалення рішення, їм була надана відповідна правова оцінка, жодних нових аргументів, які б доводили порушення судом першої інстанцій норм матеріального права, у апеляційній скарзі не наведено.

У контексті оцінки доводів апеляційної скарги колегія суддів звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах «Проніна проти України» (пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент.

Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Оскільки судом першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги правильно встановлені обставини справи, судове рішення є обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.

Апеляційний суд дійшов висновку про те, що підстави для скасування рішення суду першої інстанції відсутні, а тому відхиляє апеляційну скаргу і залишає судове рішення без змін.

Керуючись 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 30 січня 2025 року по справі №360/1509/24 - залишити без задоволення.

Рішення Луганського окружного адміністративного суду від 30 січня 2025 року по справі №360/1509/24- залишити без змін.

Повне судове рішення складено 22 травня 2025 року.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня проголошення в порядку, передбаченому ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя: Т.Г. Гаврищук

Судді: А.А. Блохін

І.В. Сіваченко