Справа № 320/21413/23
Суддя: Горобцова Я.В.
Дата ухвалення: 2025-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 травня 2025 року Київ справа №320/21413/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Горобцової Я.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Національної енергетичної компанії «Укренерго» до Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Національної енергетичної компанії «Укренерго» (далі також НАК «Укренерго», позивач) до Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області (далі також відповідач), в якому позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати висновок відповідача про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-02-01-015140-a, затверджений 08 червня 2023 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач наголошує на порушенні вимог закону в частині змісту оскаржуваного висновку як акта індивідуальної дії та стверджує про безпідставність висновків відповідача про наявність порушень Закону України «Про публічні закупівлі» у діях позивача.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18 вересня 2023 року відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Заперечуючи проти заявлених позовних вимог відповідач, у наданому суду відзиві наголошує, що оскаржуваний висновок прийнятий ним відповідно до вимог чинного законодавства, посилаючись на обставини, викладені у наданому суду відзиві.

Викладені у відзиві відповідача доводи були заперечені позивачем у поданій до суду відповіді на відзив.

Також відповідачем надано суду заперечення на відповідь на відзив, в яких він просив суд відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

Як вбачається з матеріалів справи, на підставі наказу Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області від 22 травня 2023 року № 17-з «Про початок моніторингу закупівель», відповідачем здійснено моніторинг процедури закупівлі:

44520000-1 Замки, ключі та петлі Затискачі (лінійна арматура).

Інформацію про вказану публічну закупівлю оприлюднено в інформаційно-телекомунікаційній системі Prozorro за № UA-2023-02-01-015140-a.

За результатами здійсненого моніторингу встановлено:

- за результатами аналізу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» та Особливостям здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року №1178 (далі Особливості №1178) встановлено порушення абзацу першого пункту 28 Особливостей №1178;

- за результатами аналізу питання укладання договору про закупівлю встановлено порушення вимог пункту 18 Особливостей №1178;

- за результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, оприлюднення інформації про закупівлю, розгляду тендерних пропозицій, своєчасність надання відповіді на запит органу державного фінансового контролю порушень не встановлено.

У зв`язку з виявленими порушеннями Закону при складанні тендерної документації та з огляду на відсутність механізму їх усунення, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області зобов`язало позивача здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Не погоджуючись з таким рішенням відповідача, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог виходячи з такого.

Відповідно до статті 19 Конституції України (тут і далі нормативно-правові акти наведені у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі статтею 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

За змістом статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі також Закон), моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року № 1178 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.

За результатами проведеного моніторингу установлено, що Додатком №2 в тендерній документації Замовником визначено перелік документів, що має дати переможець торгів з метою підтвердження відсутності підстав по відхиленню згідно статті 17 Закону.

Так, на підтвердження відсутності підстав по відхиленню по пункту 3 частини першої статті 17 Закону Замовник вимагає від переможця надати довідку в довільній формі.

Згідно пункту 3 частини першої статті 17 Закону визначено, що у разі, якщо службову (посадову) особу учасника процедури закупівлі, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення корупційного правопорушення або правопорушення, пов`язаного з корупцією замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника.

Відповідно до положень частини 2 статті 22 Закону, у тендерній документації зазначаються один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Виходячи з норм частини 5 статті 17 Закону, під час проведення процедур закупівель замовник самостійно перевіряє інформацію, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації» та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним, або публічної інформації, що є доступною в електронній системі закупівель, не вимагаючи від учасника документального підтвердження такої інформації.

У зв`язку з введенням воєнного стану в Україні вільний доступ до відомостей, що містяться в таких системах було тимчасово зупинено або обмежено. З огляду на зазначене Мінекономіки як Уповноважений орган, звернулося до суб`єктів, до компетенції та повноважень яких належить надання відповідної інформації, зокрема щодо способів її отримання.

Національне агентство з питань запобігання корупції листом від 31 травня 2022 року №23-06/12865-22, надало відповідь щодо функціонування Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення (далі Реєстр) та отримання з нього інформації. Згідно якого учасники можуть отримати інформаційну довідку з Реєстру, яка містить інформацію про наявність або відсутність відомостей в Реєстрі, в онлайн-режимі на основі персональних даних, вказаних у його кваліфікованому електронному підписі.

Таким чином, листом від 23 червня 2022 року № 3323-04/40967-06 «Щодо застосування статті 17 Закону у зв`язку із введенням воєнного стану» Уповноваженим органом надано вичерпну інформацію щодо документального підтвердження переможцем торгів інформації по відсутності підстав у Замовника відхилити його згідно статті 17 Закону.

Виходячи з вищевикладеного, Замовником встановлена вимога щодо документального підтвердження інформації у вигляді довідки в довільній формі за наявності офіційного документу, а саме інформаційній довідки з Реєстру, що не враховує вимоги абзацу четвертого пункту 44 Особливостей №1178 (в редакції від 03 січня 2023 року).

Таким чином, при складанні тендерної документації Замовником порушено вимоги абзацу першого пункті 28 Особливостей №1178, який визначає обов`язок Замовника формувати тендерну документацію відповідно до вимог статті 22 Закону з урахуванням цих особливостей.

Так, пункт 2 частини 1 статті 17 Закону передбачає відомості про юридичну особу, яка є учасником процедури закупівлі, внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення.

Згідно з листом Мінекономрозвитку від 20 березня 2018 року № 3304-04/14048-06 вказаний реєстр є відкритим та знаходиться за посиланням: https://corruptinfo.nazk.gov.ua, а тому вказані відомості цілком очевидно замовник має можливість перевірити самостійно.

Разом з тим, суд зауважує, що відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, введено воєнний стан в Україні.

Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення в період дії правового режиму воєнного стану функціонував в обмеженому режимі.

Зокрема, Національне агентство з питань запобігання корупції розгулявши листи Міністерства економіки України від 13 травня 2022 року листом від 31 травня 2022 року № 23-06/12865-22 надало наступні роз`яснення щодо функціонування Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення (далі Реєстр) та отримання інформації з нього, зокрема стосовно юридичної особи.

«Також інформуємо, що у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України та введенням воєнного стану з 24.02.2022, функції з перегляду відомостей стосовно фізичних та юридичних осіб, аналітичний блок Реєстру, а також формування та перевірка сформованих інформаційних довідок з Реєстру наразі тимчасово обмежена з метою забезпечення захисту інформації (пп. 4 п. 1 постанови Кабінету Міністрів України від 12.03.2022 №263 «Деякі питання забезпечення функціонування інформаційно-комунікаційних систем, електронних комунікаційних систем, публічних електронних реєстрів в умовах воєнного стану»). Введення зазначених заходів зумовлено унеможливленням опосередкованої ідентифікації осіб, відомості стосовно яких внесено до Реєстру, а також їх родичів та близьких осіб, оскільки розміщення такої інформації в публічному просторі може бути використано ворогом, та зашкодити, зокрема громадянам України, які можуть перебувати на тимчасово окупованих територіях України.

У зв`язку з цим зазначаємо, що ті можливості роботи з Реєстром, які пов`язані з пошуком та переглядом відомостей стосовно осіб, притягнутих до кримінальної, адміністративної та/або дисциплінарної відповідальності за вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, перевірка сформованих інформаційних довідок, а також аналітичний блок Реєстру, не будуть відновлені до моменту припинення або скасування воєнного стану в Україні».

НАК «Укренерго» у позові наголосила, що з огляду на те, що під час проведення процедури закупівлі, за відсутності вільного доступу Замовника до публічної інформації, що міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, або публічної інформації, що є доступною в електронній системі закупівель, перевірка Замовником інформації щодо відсутності підстав, визначених у статті 17 Закону здійснюється з урахуванням особливостей законодавства правового режиму воєнного стану, зокрема наявних тимчасових обмежень у вільному доступі до такої інформації. У зв`язку з чим, під час проведення торгів, Замовник самостійно, з урахуванням вимог законодавства правового режиму воєнного стану, визначає у тендерній документації у який спосіб підтверджується відсутність підстав для відмови в участі у процедурі закупівлі, передбачених у статті 17 Закону. Отже висновки відповідача про порушення Позивачем пункту 28 Особливостей № 1178 не відповідають дійсності та спростовуються наведеними обставинами.

Суд не погоджується із вказаними твердженнями позивача, з огляду на те, що учасники публічних закупівель мали змогу отримати інформацію з Реєстру у вигляді витягу стосовно фізичної особи. Для цього необхідно було направити до НАЗК запит з відповідними документами, які передбачені Положенням про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення.

Окрім того, НАЗК відновило тимчасово припинену функцію, що дозволяло громадянам України, а також представникам юридичних осіб отримувати довідки з Реєстру в онлайн режимі, які формуються користувачами на основі персональних даних, вказаних у їх кваліфікованих електронних підписах або електронних печатках юридичних осіб.

Тому позивачем протиправно встановлено вимогу щодо документального підтвердження інформації у вигляді довідки в довільній формі за наявності офіційного документу.

Також, моніторингом установлено, що за результатом процедури закупівлі укладено договір від 06 березня 2023 року №79-23 (далі Договір) ціною 4 750 348, 80 грн з ПДВ, умовами пункту 13 якого сторони домовились про внесення забезпечення виконання зобов`язань за Договором у вигляді банківської гарантії на суму 237 517, 44 грн.

Разом з цим, відповідно до умов пункту 13 проекту Договору про закупівлю, що є Додатком №4 до тендерної документації, Замовником визначено, що строк дії Банківської гарантії повинен закінчуватися не раніше, ніж через 5 (п`ять) банківських днів після закінчення строку дії Договору, в забезпечення якого її видано та учасник ТОВ «АЛІТ» погодився з умовами проекту договору.

Проте, моніторингом установлено, що вищевказана умова змінена при підписанні договору. Так, згідно п.11.1 Договору строк дії становить до 30 червня 2023 року, але відповідно до пункту 13.2 Договору строк дії банківської гарантії становить по 08 червня 2023 року.

З метою підтвердження вищезазначеної інформації Замовником на запит Держаудитслужби надано копію банківської гарантії від 24 лютого 2023 року №31401, що видана АТ «Комерційний банк «Глобус» на суму 237 517,44 грн, строк дії якої по 08 червня 2023 року включно.

Таким чином, умови укладеного договору не відповідають умовам тендерної документації Замовника та пропозиції учасника ТОВ «АЛІТ», чим порушено вимоги пункту 18 Особливостей №1178.

Згідно наданих пояснень від Замовника, що отримані через електронну систему закупівель 07 червня 2023 року, факт укладання договору, умови якого не відповідають умовам, що викладені у тендерній документації, не заперечується. З метою усунення порушення Замовником внесені зміни до договору шляхом укладання додаткової угоди №1.

Водночас, у своєму позові НАК «Укренерго» вказує, що Особливості № 1178 та Закон не містять поняття невідповідності умов договору тендерної документації Замовника. Укладений між Замовником і переможцем торгів договір повністю відповідає тендерній пропозиції переможця процедури закупівлі.

Відповідно до пункту 17 Особливостей № 1178, договір про закупівлю за результатами проведеної закупівлі згідно з пунктами 10 і 13 цих Особливостей укладається відповідно до Цивільного і Господарського кодексів України з урахуванням положень статті 41 Закону, крім частин третьої - п`ятої, сьомої та восьмої статті 41 Закону, та цих особливостей.

Пунктом 18 Особливостей № 1178 встановлено, що умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами електронного аукціону переможця процедури закупівлі, крім випадків: визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті; перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі; перерахунку ціни та обсягів товарів за результатами електронного аукціону в бік зменшення за умови необхідності приведення обсягів товарів до кратності упаковки.

Частиною 1 статті 27 Закону установлено, що замовник має право вимагати від переможця процедури закупівлі / спрощеної закупівлі внесення ним не пізніше дати укладення договору про закупівлю забезпечення виконання такого договору, якщо внесення такого забезпечення передбачено тендерною документацією або в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі.

Замовник повертає забезпечення виконання договору про закупівлю після виконання переможцем процедури закупівлі / спрощеної закупівлі договору про закупівлю (пункт 1 частини 2 статті 27 Закону).

На переконання позивача, законом не установлено строку дії забезпечення договору, а таким чином строк дії забезпечення установлено Замовником в Тендерній документації.

Відповідно до п. 6 Розділу Розділ VI Тендерної документації Замовника, строк дії забезпечення виконання договору про закупівлю повинен бути не менше строку повного виконання учасником-переможцем своїх зобов`язань за договором.

Замовником, під час проведення закупівлі, визначено строк поставки товару не пізніше 30 травня 2023 року, відповідно строк повного виконання Постачальником своїх договірних зобов`язань становить до 30 травня 2023 року, що узгоджується з умовами Тендерної документації.

Умови договору поставки від 06 березня 2023 року N° 79-2023 не відрізняються від проекту договору та не відрізняються від змісту тендерної пропозиції за результатами електронного аукціону переможця процедури закупівлі.

Відповідно до вимог частини 6 статті 33 Закону, Замовник укладає договір про закупівлю з учасником, який визнаний переможцем процедури закупівлі, протягом строку дії його пропозиції, не пізніше ніж через 20 днів з дня прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації та тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі. У випадку обґрунтованої необхідності строк для укладання договору може бути продовжений до 60 днів.

Оскільки Додатком №4 до тендерної документації, Замовником визначено, що строк дії Банківської гарантії повинен закінчуватися не раніше, ніж через 5 (п`ять) банківських днів після закінчення строку дії Договору, суд погоджується із висновком відповідача про те, умови укладеного договору не відповідають умовам тендерної документації Замовника та пропозиції учасника ТОВ «АЛІТ».

Щодо визначеного відповідачем способу усунення виявлених під час моніторингу порушень (здійснення заходів щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору), колегія суддів зазначає наступне:

Так, спірний висновок містить посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку порушення законодавства у сфері публічних закупівель, також контролюючим органом запропоновано шлях усунення порушень, а саме: зазначено дії, які повинен вчинити замовник. Висновок відповідача конкретизований.

Відповідно до пункту 3 розділу ІІІ Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 №552, у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Згідно з частиною 8 статті 8 Закону протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Частиною 8 статті 8 Закону визначено порядок дій замовника державної закупівлі в разі виявлення за наслідками проведення моніторингу порушень чинного законодавства при здійсненні державної закупівлі. Законодавцем диспозитивно визначено варіанти правомірної поведінки замовника при усунені порушень, зазначених у висновку, зокрема, шляхом оприлюднення через електронну систему закупівель інформації та/або документів, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументованих заперечень до висновку, або інформації про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Таким чином після оприлюднення висновку замовник має три варіанти поведінки: усунути викладені у ньому порушення законодавства у сфері публічних закупівель та надати документи, що підтверджують це органу фінансового контролю; надати аргументовані заперечення до висновку; надати інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Під час вирішення даної справи судом враховано, що у постановах від 30 листопада 2023 року у справі №160/20791/22 та у справі №160/20811/22 Верховний Суд вже вирішував питання щодо правомірності зобов`язальної частини висновку, згідно з якою замовника процедури закупівлі було зобов`язано вжити заходів, направлених на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, які допустили ці порушення.

Верховний Суд у цих постановах вказав, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі повинен обов`язково містити зобов`язання щодо усунення виявлених порушень (порушення) законодавства у сфері публічних закупівель. Зобов`язальна частина висновку може включати як заходи, направлені на виправлення виявлених порушень та приведення процедури закупівлі у відповідність до встановлених правил та стандартів, так і рекомендації, спрямовані на запобігання вчинення таких порушень у подальшому. Між тим, Суд зауважив, що спосіб, у який замовник повинен усунути виявлені порушення не визначений ні Законом України «Про публічні закупівлі», ні Порядком №552.

Виходячи з цього Верховний Суд виснував, що орган державного фінансового контролю має певну свободу розсуду щодо визначення способу усунення виявлених порушень. Попри це, Верховний Суд наголосив, що визначаючи спосіб усунення порушень, з метою попередження вчинення замовником нового порушення вимог законодавства, контролюючий орган повинен чітко зазначити конкретний захід (варіант поведінки), який слід вжити замовнику для їх усунення.

У даному випадку, Верховний Суд підкреслив, що контролюючий орган чітко визначив, які саме дії повинен здійснити позивач, зокрема «здійснити заходи, направлені на притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів».

Верховний Суд у своїй оцінці доводів касаційної скарги наголосив, що орган державного фінансового контролю (в спірному випадку Південний офіс Держаудитслужби) згідно з положеннями пункту 15 частини першої статті 10 Закону №2939-XII та підпункту 20 пункту 6 Положення № 23 наділений повноваженнями порушувати перед керівниками відповідних органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій розгляд питання про притягнення до відповідальності осіб, винних у допущених порушеннях.

Також Верховний Суд наголосив, що визначений спосіб усунення виявлених порушень є пропорційним із виявленими порушеннями, відповідає завданню здійснення державного фінансового контролю та направлений на усунення причин, які призвели до виявлених порушень та недопущення їх вчинення у подальшому.

У цьому контексті Верховний Суд зазначив, що згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30 березня 2023 року у справі №420/11945/21, застосований органом державного фінансового контролю спосіб усунення виявлених порушень «здійснити заходи щодо недопущення виявлених порушень у подальшому», є превентивним заходом, що не вимагає розірвання договірних відносин. Така вимога відповідача скерована на дотримання в подальшому вказаних правових норм під час проведення закупівель.

Верховний Суд також зауважив, що зобов`язання органом державного фінансового контролю щодо розгляду питання про притягнення винних працівників до відповідальності саме по собі не створює жодних негативних наслідків для позивача, оскільки не зобов`язує його прийняти конкретне рішення. В силу вимог пункту 15 частини першої статті 10 Закону №2939-XII та підпункту 20 пункту 6 Положення №23 орган державного фінансового контролю наділений лише правом ініціювання питання щодо притягнення до відповідальності винних у допущених порушеннях осіб. Водночас питання виявлення осіб, винних у порушеннях, зазначених в спірному висновку, та встановлення достатності підстав для притягнення їх відповідальності є прерогативою позивача.

З огляду на наведене Верховний Суд уважав помилковими висновки судів попередніх інстанцій про те, що зобов`язальна частина висновку Південного офісу Держаудитслужби, не відповідає вимогам чинного законодавства.

Подібного висновку дійшов також Верховний Суд у постановах від 21 грудня 2023 року у справі №160/18147/22, від 30 серпня 2024 року у справі №480/2102/22 та від 13 березня 2024 року у справі № 160/17450/22. Такий висновок є застосовним до обставин справи, що розглядається в межах розгляду даної справи.

Таким чином, позивачем не доведено, що оскаржуваний ним висновок про результати моніторингу закупівлі складено з порушенням норм діючого законодавства, а отже підстави для задоволення позову відсутні.

Відповідно до статті 244 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:

1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до положень частин 1 та 2 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За наслідком здійснення аналізу оскаржуваного висновку на відповідність наведеним вище критеріям, суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, дійшов висновку про те, що заявлені позовні вимоги не підлягають задоволенню, оскільки він відповідає наведеним у частині 2 статті 2 КАС України критеріям.

Враховуючи положення статті 139 КАС України, судові витрати не підлягають розподілу.

Керуючись статтями 9, 14, 73 - 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255, 295 КАС України, суд

в и р і ш и в:

В задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Я.В. Горобцова

Горобцова Я.В.