Справа № 303/3351/25
Суддя: Заболотний А. М.
Дата ухвалення: 2025-05-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 303/3351/25
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

23 травня 2025 року м. Мукачево

Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Заболотний А.М., розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 військова частина НОМЕР_1 про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом.

Ухвалою суду від 12.05.2025 року позов було залишено без руху та повідомлено позивача про необхідність виправити недоліки позову протягом десяти днів з дня вручення ухвали. Позовну заяву було залишено без руху у зв`язку з відсутністю доказів поважних причин пропуску строку звернення до суду з позовною заявою.

Із матеріалів адміністративної справи вбачається, що копію ухвали від 12.05.2025 року було отримано представником позивача ОСОБА_1 , адвокатом Штець І.І. 12.05.2025 року про, що свідчить наявна в матеріалах справи розписка.

Таким чином останнім днем усунення недоліків позовної заяви, відповідно, є 22.05.2025 року.

20.05.2025 року на виконання ухвали від 12.05.2025 року від представника позивача ОСОБА_1 , адвоката Штець І.І., надійшла заява про усунення недоліків (документ сформований в системі «Електронний суд» 20.05.2025).

Зі змісту поданої представником позивача ОСОБА_1 , адвокатом Штець І.І., заяви встановлено, що поважність пропуску строку звернення до адміністративного суду додатково обґрунтовується тим, що у зв`язку з необхідністю часу для вивчення матеріалів справи та написання позовної заяви, а також наявністю інших справ, пов`язаних з особами, яким адвокат надає правову допомогу, він фізично був позбавлений можливості підготувати та написати позовну заяву до 02.05.2025 року. Крім того, строк є незначним, у зв`язку з чим просить визнати причини пропуску строку поважними.

Аналізуючи наведене в заяві про усунення недоліків, слід зробити висновок про те, що доказів поважних причин пропуску строку звернення до суду з позовною заявою на виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху не надано. Вказані підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду є неповажними з огляду на таке.

У своїх рішеннях ЄСПЛ також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Практика ЄСПЛ також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням процесуальних строків (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Вирішуючи питання про поновлення або продовження процесуальних строків, суд має враховувати зміст заяви (клопотання) учасника та вчинених ним дій, уникаючи як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом (постанова Верховного Суду від 03.12.2018 року у справі № 904/5995/16).

Аналізуючи вказані в заяві причини суд враховує наступне. Національні суди повинні враховувати можливість заявника ефективно представляти себе у суді (рішення Європейського суду з прав людини від 07.05.2002 року у справі «Мак-Вікар проти Сполученого Королівства», заява № 46311/99, пункти 48-62; від 23.09.1998 року у справі «Стіл і Морріс проти Сполученого Королівства», заява № 68416/01, пункт 61).

Держава не відповідальна за професійний юридичний захист особи у справі, незалежно від того, на яких умовах надається правова допомога - на умовах безкоштовної чи оплатної правової допомоги адвоката, крім особливих обставин (рішення ЄСПЛ від 30.03.1999 року у справі «Tuzinski проти Польщі», заява № 40140/98, умови визначення про неприйнятність).

В обов`язки держави також не входить забезпечення необхідного балансу між ефективним доступом до суду з одного боку, та незалежністю професії юриста з іншого (рішення ЄСПЛ від 22.03.2007 року у справі «Старощик проти Польщі», заява № 59519/00, пункт 135).

Відтак суд, з урахуванням висновків ЄСПЛ, зазначає, що суди не оцінюють професійність, якість чи своєчасність правової допомоги, яка перешкодила особі, якій вона надається, отримати ефективний доступ до суду.

Схожий висновок зроблений Верховним Судом в ухвалі від 15.02.2023 року у справі № 554/4001/17.

Відтак наведені представником позивача причини щодо його зайнятості не свідчать про те що, він не мав об`єктивної можливості у встановлений строк звернутися до адміністративного суду.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю треба розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Суд також вважає за необхідне у цій справі звернутися до практики Європейського суду з прав людини.

Зокрема, у п. 48 рішення ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03) зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

У п. 45 рішення ЄСПЛ у справі «Pеrez de Rada Cavanilles v. Spain» (заява № 28090/95) зазначено про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 року у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Враховуючи, що позивач не усунув недоліки позову відповідно до ухвали суду від 12.05.2025 року, в наданій суду заяві про усунення недоліків представником позивача фактично наведені ті ж самі причини пропуску строку, які суд вже визнав неповажними в ухвалі від 12.05.2025 року, таку позовну заяву слід повернути позивачу.

Керуючись ст.ст. 123, 160, 161, 169, 248, 286 КАС України, суддя,-

п о с т а н о в и в:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 військова частина НОМЕР_1 про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали про повернення позовної заяви та позовну заяву і додані до неї документи надіслати позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Суддя А.М.Заболотний