Справа № 580/5203/25
Суддя: Василь ГАВРИЛЮК
Дата ухвалення: 2025-05-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

23 травня 2025 року справа № 580/5203/25
м. Черкаси
Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Гаврилюк В.О., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Комісії з розгляду питань щодо надання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період при ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 про визнання протиправним та скасування рішення і зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) подав позов до Комісії з розгляду питань щодо надання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період при ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі ІНФОРМАЦІЯ_3 при ІНФОРМАЦІЯ_4 , відповідач-1), ІНФОРМАЦІЯ_2 (далі ІНФОРМАЦІЯ_5 , відповідач-2), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення про відмову комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 у наданні відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації ОСОБА_1 , оформлене протоколом № 11 від 02.04.2025 року;

- зобов`язати комісію ІНФОРМАЦІЯ_2 надати ОСОБА_1 відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації на підставі п. 13 ч. 1 ст. 23 Закону України Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію.

Ухвалою від 16.05.2025 суддя Черкаського окружного адміністративного суду залишив позовну заяву без руху та встановив позивачеві десятиденний строк з дня отримання копії ухвали, протягом якого можуть бути усунуті недоліки шляхом приведення позовної заяви у відповідність до вимог Кодексу адміністративного судочинства України, зазначивши в ній зміст позовних вимог до кожного з відповідачів.

19.05.2025 представник позивача сформував в системі Електронний суд та подав клопотання, у якому просить прийняти позовну заяву до розгляду; витребувати в ІНФОРМАЦІЯ_2 належним чином засвідчені копії документів, якими створено та затверджено персональний склад комісії для розгляду питань про надання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації при ІНФОРМАЦІЯ_6 ; докази реєстрації комісії як юридичної особи; належним чином засвідчену копію положення про комісію з розгляду питань про надання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації при ІНФОРМАЦІЯ_6 та документи, якими врегульовано порядок взаємодії комісії з ІНФОРМАЦІЯ_6 .

У клопотанні представник позивача зазначив, що оскільки у позивача відсутні відомості про наявність у Комісії статусу окремої юридичної особи з власним балансом, а її матеріальне забезпечення, на думку позивача, покладено на ІНФОРМАЦІЯ_5 , адже Комісія була створена при ньому, тому позивач просив стягнути судові витрати саме за рахунок бюджетних асигнувань ІНФОРМАЦІЯ_7 . Таким чином позов зачіпає інтереси ІНФОРМАЦІЯ_7 і саме тому позивач зазначив його співвідповідачем.

За наслідками розгляду клопотання представника позивача в контексті зазначення позовною вимогою стягнення з ІНФОРМАЦІЯ_7 судових витрат, суддя зазначає таке.

Частиною першою статті 139 КАС України передбачено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Статтею 132 КАС України визначено види судових витрат. Так, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Відповідно до статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Питання, які вирішує суд при ухваленні рішення визначені статтею 244 КАС України. Так, під час ухвалення рішення суд вирішує: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин; 4) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 5) як розподілити між сторонами судові витрати; 6) чи є підстави допустити негайне виконання рішення; 7) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

Отже, питання розподілу судових витрат не є вимогою адміністративного позову, яка направлена на захист порушених суб`єктом владних повноважень прав, свобод або законних інтересів позивача. Розподіл судових витрат має компенсаційний характер і є певною мірою відповідальністю кожної зі сторін за вчинення дій, в тому числі процесуальних, під час розгляду справи. Вирішення цього питання є обов`язком суду, яке вирішується за результатами розгляду справи в залежності від того, яке рішення приймається судом.

Таким чином, зазначення у позовній заяві представником позивача про стягнення судових витрат з ІНФОРМАЦІЯ_7 не є позовною вимогою.

За наслідками розгляду клопотання представника позивача в контексті клопотання про витребування доказів, суддя зазначає таке.

Відповідно до частин 1, 3 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Згідно частин 1, 2, 4 статті 79 КАС України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу.

Відповідно до частини 1 статті 80 КАС України Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Частина друга вказаної статті визначає, що у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Суддя з`ясував, що у клопотанні про витребування доказів позивач не зазначив обставин, а до клопотання не додав жодних доказів вжиття ним заходів для отримання вказаних доказів самостійно.

Отже, суддя вважає, що позивач недоліки позовної заяви не усунув.

Під час вирішення питання щодо можливості продовження строку на усунення недоліків, суддя зазначає таке.

Згідно частини 2 статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Частиною 6 статті 121 КАС України встановлено, що про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

З урахуванням встановлених обставин суддя доходить висновку про доцільність продовження процесуального строку для усунення позивачем недоліків позовної заяви.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 123, 160, 169, 241, 243, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

ухвалив:

Продовжити ОСОБА_1 строк на усунення недоліків позовної заяви.

Встановити позивачеві десятиденний строк з дня отримання копії ухвали, протягом якого можуть бути усунуті недоліки шляхом приведення позовної заяви у відповідність до вимог Кодексу адміністративного судочинства України, зазначивши в ній зміст позовних вимог до кожного з відповідачів.

Ухвала набирає законної сили після її підписання та не може бути оскаржена.

СуддяВасиль ГАВРИЛЮК