Справа № 380/17202/24
Суддя: Сидор Наталія Теодозіївна
Дата ухвалення: 2025-05-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 травня 2025 рокусправа № 380/17202/24

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючої-судді Сидор Н.Т.,

за участю секретаря судового засідання Яськів В.Ю.,

представника позивача Доарме В.С.,

представників відповідача Гій А.А., Лиси Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові у порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправною бездіяльності, визнання протиправними та скасування наказів,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції у Львівській області, у якому, з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог, просить:

- визнати протиправною бездіяльність ГУНП щодо не дотримання вимог чинного законодавства під час проведення організаційно-штатних заходів

- визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП у Львівській області від 17.06.2024 № 328 о/с в частині переміщення ОСОБА_1 на посаду інспектора взводу № 2 роти № 2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області;

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника ГУНП у Львівській області «Про застосування дисциплінарного стягнення до окремих працівників ГУНП у Львівській області» від 29.07.2024 № 2925 в частині застосування до лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення - звільнення із служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області від 09.08.2024 № 465 о/с «По особовому складу» в частині звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 за п.6 ч. І ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України;

- поновити лейтенанта поліції ОСОБА_1 з 17.06.2024 позивача на посаді дізнавача сектору дізнання Стрийського районного управління поліції ГУНП у Львівській області.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що в отриманому ним витязі з оскаржуваного наказу від 17.06.2024 №328 о/с зазначено, що переміщений з посади слідчого слідчого відділення Стрийського районного управління поліції, на яку він не призначався. Вказує, що дії ГУНП щодо призначення його після попередження про можливе майбутнє звільнення, без згоди, на іншу посаду є протиправними, вчиненими всупереч вимогам ст. 65 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII. Також звертає увагу, що перед виданням спірного наказу № 328 о/с відповідачем не надано направлення на проходження військово-лікарської комісії та не встановлено чи придатний позивач для проходження служби на відповідній посаді за станом здоров`я. Також наголошує, що під час організаційно-штатних змін позивачу не було запропоновано вакантних посад. Вважає, що його переміщення було проведено без його згоди, а відтак таке переміщення є незаконним, а отже невихід не роботу в розташування батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області не можна вважати прогулом без поважних причин, тому спірний наказ № 2925 в частині його звільнення із служби в поліції підлягає скасуванню. Також зазначає, що службове розслідування, за наслідками якого прийнято спірний наказ № 2925, проведено з порушенням вимог ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, оскільки його не було повідомлено про початок службового розслідування та не надано змоги надати свої пояснення, скористатись правовою допомогою.

У поданому суду відзиві відповідач проти позову заперечує, просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі, виходячи з наступного.

Відповідач звертає увагу, що у спірних правовідносинах відсутня процедура реорганізації слідчого відділення Стрийського районного управління поліції ГУНП у Львівській області, за якої скороченню підлягали б усі посади вказаного підрозділу, а відбулося скорочення штатів. Ця обставина має значення у зв`язку з тим, що порядок реорганізації та порядок скорочення штатів не є тотожними процедурами та мають визначені законом відмінності у правовому регулюванні. Так, Законом України «Про Національну поліцію» врегульовано тільки порядок призначення поліцейських на посади під час здійснення реорганізації (стаття 68), який у спірних правовідносинах не застосовується, оскільки у даному випадку відбулась не реорганізація, а скорочення штатів.

Так, наслідком скорочення штатів є звільнення поліцейського зі служби в поліції відповідно до п.4 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію». При цьому Закон України «Про Національну поліцію» не покладає на орган поліції жодних додаткових обов`язків щодо пропонування поліцейському посад під час скорочення штатів, як на це помилково вказує позивач, посилаючись на норми трудового законодавства, оскільки зміни в спеціальному законодавстві з питань проходження служби в поліції, що відбулися з 01.05.2022, виключили можливість субсидіарного застосування норм трудового законодавства до регулювання порядку переміщення поліцейських.

В подальшому, 17.06.2024 року заступником начальником ГУНП у Львівській області полковником поліції Романом Турчаком на підставі доповідної записки начальника Стрийського районного управління поліції ГУНП у Львівській області порушено клопотання про призначення лейтенанта поліції ОСОБА_1 на посаду інспектора взводу № 2 роти № 2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області.

Вищезгадане подання мотивоване абзацом другим пункту 2 частини першої та частини восьмої стаття 65 Закону України «Про Національну поліцію», які у своєму взаємозв`язку, означають те, що поліцейські зобов`язані проходити службу там, де це викликано інтересами служби і обумовлено наказами керівника органу (закладу, установи) поліції, до повноважень якого належить право призначення на посаду та звільнення з посади, а також доповідною запискою начальника Стрийського районного управління поліції ГУНП у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_2 , у якій пропонується за рахунок скорочених у підрозділі посад, у тому числі і посади, яку займав позивач, укомплектувати новостворений підрозділ.

Відповідач наголошує, що правом на прийняття остаточного рішення щодо подальшого несення служби поліцейськими ГУНП у Львівській області, зокрема і лейтенантом ОСОБА_1 , наділений виключно керівник ГУНП у Львівській області.

Що стосується згоди поліцейського на переміщення на рівнозначну посаду, то серед підстав для переміщення поліцейських на рівнозначні посади пункт 2 частини першої статті 65 Закону № 580-VIII безпосередньо виділяє лише одну підставу для такого переміщення, яка враховує побажання поліцейського, а саме, переміщення за ініціативою поліцейського. В усіх інших випадках підставою переміщення визначено певні обставини або рішення певних органів, настання (прийняття) яких не залежать від волі поліцейського, в тому числі переміщення для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби.

Закон України «Про Національну поліцію» уповноважує керівництво за власною ініціативою порушувати відповідне питання щодо переміщення поліцейського, реалізуючи дискреційні повноваження з питань переміщення поліцейських на рівнозначні посади для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби в умовах правового режиму воєнного стану. Відтак, ГУНП у Львівській області наголошує, що введення в Україні правового режиму воєнного стану, який діє станом на сьогоднішній день, зумовило виникненню особливостей в несенні поліцейськими служби в поліції. Поліцейські, які проходять службу в регіональних підрозділах міжрегіональних територіальних органів поліції, на час запровадження посиленого варіанта перебувають в оперативному підпорядкуванні ГУНП. Їх функціональне використання визначається начальником відповідного ГУНП за погодженням з керівниками зазначених вище органів.

Щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку, то відповідач зазначає, що спірні накази винесені із врахуванням обставин, які викладені у висновку службового розслідування. За висновком службового розслідування відповідачем визначено вчинення позивачем дисциплінарного проступку такого як порушення службової дисципліни, що виразилось у відсутності на службі без поважних причин в умовах воєнного стану. Отже, в даному випадку позивача звільнено зі служби в поліції у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення, а не за прогул без поважних причин, що виключає можливість застосування до спірних правовідносин положень загального трудового законодавства.

Що стосується посилання позивача на те, що «…службове розслідування, за наслідками якого прийнято рішення про застосування до мене дисциплінарного стягнення, проведено з порушенням вимог ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, та Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України. Мене не було повідомлено про початок службового розслідування та не надано змоги надати свої пояснення, скористатись правовою допомогою», відповідач зазначає, що ОСОБА_1 неодноразово, за допомогою різними засобами зв`язку дисциплінарною комісією було повідомлено про початок службового розслідування, про необхідність з`явитись та надати свої пояснення, що підтверджується матеріалами справи.

За наведених обставин відповідач вважає позовні вимоги безпідставними та просить відмовити в задоволенні таких.

Щодо процесуальних дій, вчинених у зв`язку із розглядом справи, слід зазначити наступне.

Ухвалою судді від 19.08.2024 вказану позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою судді від 29.08.2024 відкрито провадження у справі у порядку загального позовного провадження; призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 16.01.2025 в задоволенні заяви відповідача про залишення позову без розгляду в частині позовних вимог в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправною бездіяльності, визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, відмовлено. Визнано поважними причини пропуску строку звернення позивача до суду у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправною бездіяльності, визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування наказу ГУНП у Львівській області від 17.06.2024 №328 о/с в частині переміщення позивача на посаду інспектора взводу №2 роти №2 батальйону поліції особливого призначення Корпус оперативно-раптової дії (стрілецький) ГУНП у Львівській області та поновлено строк звернення до адміністративного суду з цим позовом в цій частині позовних вимог.

16.01.2025 протокольною ухвалою суду задоволено клопотання відповідача про допит в якості свідка ОСОБА_3

16.01.2025 протокольною ухвалою суду закрито підготовче провадження в адміністративній справі. Призначено справу до судового розгляду по суті.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав з підстав, викладених у позовній заяві, просив позов задовольнити повністю.

Представники відповідача у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечили з мотивів аналогічних, наведеним у відзиві на позовну заяву, просили у задоволенні позовних вимог відмовити.

Відповідно до ч. 3 ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України у відкритому судовому засіданні 08.05.2025 проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Заслухавши вступне слово представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та відзив, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення спору, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.

ОСОБА_1 з квітня 2017 року прийнятий на службу в поліції, з 02.06.2021 обіймав посаду дізнавача сектору дізнання Стрийського районного управління поліції ГУНП.

Наказом Голови Національної поліції України від 07.06.2024 №615 «Про затвердження Переліку змін в штатах Національної поліції» внесені зміни у штатах Національної поліції, згідно з яким у ГУНП у Львівській області 698 посад та уведено 698 посад, 3 з яких уведено в секторі ювенальної превенції, що створюється, 397 в Батальйоні поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький), що створюється та 298 в Батальйоні поліції особливого призначення, який створюється у зв`язку з реорганізацією Полку поліції особливого призначення.

Начальник Стрийського РУП ГУНП у Львівській області звернувся до начальника ГУНП у Львівській області з доповідною запискою від 13.06.2024 та повідомив, що наказом Національної поліції України від 07.06.2024 №615 «Про затвердження Переліку змін в штатах Національної поліції» створено батальйон поліції особливого призначення «Корпус оперативної дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області зі штатною чисельністю 397 посад, формування якого здійснюється із розрахунку 10% поліцейських, які підлягають мобілізації, територіальних (відокремлених) структурних підрозділів ГУНП у Львівській області. З урахуванням норм ст.ст. 12, 18 Закону України «Про Національну безпеку України» та ст.ст. 23, 24 Закону України «Про Національну поліцію» для укомплектування новоствореного підрозділу, Стрийським РУП ГУНП у Львівській області виділено 30 поліцейських, із розрахунку 10% від загальної списочної чисельності підрозділу, з них 6 поліцейських виявили бажання щодо подальшого проходження служби у вище зазначеному підрозділу. Крім цього, у батальйон поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області пропонує серед інших лейтенанта поліції ОСОБА_1 дізнавача сектору дізнання Стрийського РУП ГЦУНП у Львівській області, який проявляє самостійність і рішучість, у складній обстановці проявляє волю та наполегливість в їх реалізації. Бере на себе відповідальність за вирішення питань. Відрізняється принциповістю, у стройовому відношенні підготовлений. Матеріальну частину вогнепальної зброї, правила та порядок її застосування знає.

15.06.2024 лейтенант поліції ОСОБА_1 ознайомлений із наказом Національної поліції України від 07.06.2024 №615 «Про затвердження Переліку змін в штатах Національної поліції», попереджено про скорочення посади дізнавача сектору дізнання Стрийського районного управління поліції у Львівській області, яку він обіймав та про можливе майбутнє звільнення зі служби в поліції через два місяці з дня отримання попередження.

Заступник начальника ГУНП у Львівській області 17.06.2024 вніс начальнику ГУНП у Львівській області подання, в якому порушив клопотання про призначення позивача на посаду інспектора взводу № 2 роти № 2 поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області відповідно до підпункту 3 пункту 2 частини другої та частини восьмої статті 65 Закону №580. Подання обґрунтоване необхідністю формування особового складу новоствореного батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативної дії» (стрілецький) зі штатною чисельністю 397 посад, пропозиціями доповідної записки начальника начальника Стрийського районного управління поліції ГУНП у Львівській області з цього питання. Як правову підставу для реалізації подання вказано норми ст.ст.12, 18 Закону України «Про Національну безпеку України», ст.ст.23, 24, 65 Закону України «Про Національну поліцію» в контексті підстав переміщення поліцейських, у тому числі для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби, а також їх обов`язку проходити службу там, де це викликано інтересами служби і обумовлено наказами керівника органу поліції, до повноважень якого належить право призначення на посаду та звільнення з посади.

17.06.2024 начальник ГУНП у Львівській області на підставі подання заступника начальника ГУНП від 17.06.2024 та наказу НПУ від 07.06.2024 №615 видав наказ № 328 о/с від 17.06.2024 про переміщення лейтенанта поліції ОСОБА_1 відповідно до підпункту 3 пункту 2 частини 1 та частини 8 статті 65 Закону України «Про Національну поліцію» у зв`язку із скороченням штатів або проведенням реорганізації на посаду інспектора взводу № 2 роти № 2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП, звільнивши його з посади дізнавача сектору дізнання Стрийського районного управління поліції ГУНП, з 17 червня 2024 року, встановивши посадовий оклад у розмірі 2400 гривень та надбавку за специфічні умови проходження служби в поліції у розмірі 40 відсотків.

В подальшому, до ГУНП у Львівській області надійшли рапорти т.в.о. заступника командира БПОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП у Львівській області майора поліції Романа Пальчикевича, з приводу можливого порушення службової дисципліни зі сторони окремих працівників вказаного підрозділу, а саме інспектора взводу № 2 роти № 2 БПОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який 24.06.2024 з 09:00 по 18:00 був відсутній на службі з невідомих причин Наказом ГУНП у Львівській області №3008 від 05.08.2024 продовжено строк проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУНП у Львівській області від 23.07.2024 № 2839. Наказом ГУНП у Львівській області №3095 від 09.08.2024 допущено до виконання службових обов`язків працівників БПОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП у Львівській області. 09 серпня 2024 року затверджено висновок службового розслідування за фактом грубого порушення службової дисципліни окремими працівниками БПОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП у Львівській області.

Наказом ГУНП у Львівській області від 01.07.2024 № 2501 призначено службове розслідування у формі письмового провадження за фактом можливих порушень службової дисципліни, допущених окремими працівниками БПОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП у Львівській області.

Наказом ГУНП у Львівській області від 12.07.2024 № 2699 продовжено строк службового розслідування розпочатого за фактами неналежного виконання службових обов`язків окремими працівниками БПОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП у Львівській області, призначеного наказом ГУНП у Львівській області від 01.07.2024 № 2501, до 30.07.2024.

23.07.2024 начальником ГУНП у Львівській області затверджено висновок службового розслідування за фактом грубого порушення службової дисципліни працівниками БПОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП у Львівській області.

Наказом ГУНП у Львівській області № 2925 від 29.07.2024 «Про застосування дисциплінарного стягнення до окремих працівників ГУНП у Львівській області» за грубе порушення службової дисципліни, основних обов`язків поліцейського, передбачених пунктом 1 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», щодо неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та нормативно-правових актів, які регламентують діяльність поліції, пунктів 1, 4, 5, 8 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, підпункту 1.1 пункту 1 наказу ГУНП у Львівській області «Про покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування» № 1470 від 27.04.2023 та п. 1 та п.3 Внутрішнього розпорядку дня поліцейських та працівників поліції (окрім державних службовців) апарату ГУНП, територіальних (відокремлених) та окремих підрозділів Головного управління Національної поліції у Львівській області, затвердженого наказом Головного управління Національної поліції у Львівській області від 25.11.2022 № 3343, на підставі п. 7 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, застосовано до інспектора взводу № 2 роти № 2 БПОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення - звільнення із служби в поліції.

Наказом ГУНП у Львівській області № 465 о/с від 09.08.2024 ОСОБА_1 звільнено зі служби з поліції відповідно до Закону «Про Національну поліцію» за пунктом 6 статті 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Позивач, не погоджуючись з вказаними наказами, звернувся до суду за захистом своїх прав та законних інтересів.

Вирішуючи даний спір, суд застосовує такі норми права та виходить з таких мотивів.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII, норми якого суд застосовує у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин.

Відповідно до ч. 1 ст. Закону № 580-VIII Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку, а за ст. 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Згідно із ч. 1 ст. 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема, домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до ч.ч. 1, 3-5 ст. 59 Закону № 580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень. Рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України.

Видавати накази по особовому складу можуть керівники органів, підрозділів, закладів та установ поліції відповідно до повноважень, визначених законом та іншими нормативно-правовими актами, та номенклатурою посад, затвердженою Міністерством внутрішніх справ України.

Порядок підготовки та видання наказів щодо проходження служби в поліції встановлює Міністерство внутрішніх справ України.

Відповідно до ст. 60 Закону № 580-VIII відносини, що виникають у зв`язку зі вступом, проходженням та припиненням служби в поліції, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами з питань проходження служби в поліції.

Відповідно до статті 65 Закону № 580-VIII переміщення поліцейських здійснюється:

1) на вищу посаду - у порядку просування по службі;

2) на рівнозначні посади: для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби; за ініціативою поліцейського; у зв`язку зі скороченням штатів або проведенням реорганізації; у разі необхідності проведення кадрової заміни в місцевостях з особливими природними, географічними, геологічними, кліматичними, екологічними умовами (далі - місцевості з визначеним строком служби); за станом здоров`я - на підставі рішення медичної комісії; з меншим обсягом роботи з урахуванням професійних і особистих якостей - на підставі висновку атестації; у разі звільнення з посади на підставі рішення місцевої ради про прийняття резолюції недовіри відповідно до статті 87 цього Закону;

3) на посади, нижчі ніж та, на якій перебував поліцейський: у зв`язку зі скороченням штатів або реорганізацією в разі неможливості призначення на рівнозначну посаду; за станом здоров`я - на підставі рішення медичної комісії; через службову невідповідність - на підставі висновку атестації з урахуванням професійних і особистих якостей; за ініціативою поліцейського; як виконання накладеного дисциплінарного стягнення - звільнення з посади відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України; у разі звільнення з посади на підставі рішення місцевої ради про прийняття резолюції недовіри, відповідно до статті 87 цього Закону;

4) у зв`язку із зарахуванням на денну форму навчання за державним замовленням, у тому числі до магістратури, ад`юнктури та докторантури закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських, а також у разі призначення на посаду після закінчення навчання.

Посада вважається вищою, якщо за нею штатом (штатним розписом) передбачене вище спеціальне звання поліції, нижчою, якщо передбачене нижче спеціальне звання поліції, та рівнозначною, якщо передбачене таке саме спеціальне звання поліції.

Переведення поліцейського може здійснюватися за його ініціативою, ініціативою прямих керівників (начальників), керівників інших органів (закладів, установ) поліції, які порушили питання про переміщення.

Поліцейські зобов`язані проходити службу там, де це викликано інтересами служби і обумовлено наказами керівника органу (закладу, установи) поліції, до повноважень якого належить право призначення на посаду та звільнення з посади.

Переведення поліцейського здійснюється на підставі наказу про звільнення із займаної посади та направлення для подальшого проходження служби до іншого органу (закладу, установи) поліції та наказу про призначення на посаду в органі (закладі, установі) поліції, до якого переміщується поліцейський.

У разі якщо згідно із законом та іншими нормативно-правовими актами призначенню поліцейського на посаду повинно передувати погодження відповідних органів державної влади або органів місцевого самоврядування чи їх посадових осіб, призначення на посаду здійснюється після отримання такого погодження.

Не допускається переміщення поліцейських на вищі посади протягом шести місяців з дня притягнення до адміністративної відповідальності, а також поліцейських, які мають діюче дисциплінарне стягнення.

Частиною 2 ст. 65 Закону № 580-VIII, передбачено, що посада вважається вищою, якщо за нею штатом (штатним розписом) передбачене вище спеціальне звання поліцій нижчою, якщо передбачене нижче спеціальне звання поліції, та рівнозначною, якщо передбачене таке саме спеціальне звання поліції.

Відповідно до ч. 7 ст. 65 Закону № 580-VIII переведення є формою переміщення поліцейських, яке здійснюється у разі, якщо звільнення їх із посад або призначення на інші посади належить до номенклатури призначення різних керівників.

За змістом ч. 8 ст. 65 Закону № 580-VIII, переведення поліцейського може здійснюватися за його ініціативою, ініціативою прямих керівників (начальників), керівників інших органів (закладів, установ) поліції, які порушили питання про переміщення.

Поліцейські зобов`язані проходити службу там, де це викликано інтересами служби і обумовлено наказами керівника органу (закладу, установи) поліції, до повноважень якого належить право призначення на посаду та звільнення з посади.

Переведення поліцейського здійснюється на підставі наказу про звільнення із займаної посади та направлення для подальшого проходження служби до іншого органу (закладу, установи) поліції та наказу про призначення на посаду в органі (закладі, установі) поліції, до якого переміщується поліцейський (ч. 9 ст. 65 Закону № 580-VIII).

Аналіз наведених вище положень Закону № 580-VIII свідчить, що переміщення поліцейського на рівнозначну посаду в поліції може здійснюватися, зокрема, з метою забезпечення більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби, за умови, якщо спеціальне звання за займаною ним посадою відповідає спеціальному званню посади, на яку він переміщується.

Так, законодавець у п. 2 ч. 1 ст. 65 Закону № 580-VIII серед підстав для переміщення поліцейських на рівнозначні посади безпосередньо виділяє лише одну підставу для такого переміщення, яка враховує згоду поліцейського, це - переміщення за ініціативою поліцейського.

При цьому, пункт 2 ч. 1 ст. 65 Закону № 580-VIII передбачає єдине правило щодо можливості переміщення поліцейських на рівнозначні посади в інтересах служби, не відокремлюючи випадки такого переміщення в межах однієї місцевості (населеного пункту) чи в іншу місцевість.

15.03.2022 Верховна Рада України ухвалила Закон України «Про внесення змін до законів України «Про Національну поліцію» та «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану» № 2123-ІХ (далі Закон № 2123-ІХ), який набрав чинності 01.05.2022.

Згідно із п. 2 розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень пункт 1 розділу І Закону №2123-ІХ діє тимчасово, на період введення в Україні воєнного стану, здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації та/або інших держав проти України та 60 днів після цього.

Варто відмітити, що зміни в спеціальному законодавстві з питань проходження служби в поліції, що мали місце 01.05.2022, виключили можливість субсидіарного застосування норм трудового законодавства до регулювання порядку переміщення поліцейських, усунувши таким чином неоднозначне застосування відповідних норм права у подібних правовідносинах.

Аналогічний правовий висновок викладений в постанові Верховного Суду від 25.05.2023 № 620/3663/19.

Вирішуючи цей спір, суд також враховує правову позицію Верховного Суду, сформульовану у постанові від 25.05.2023 у справі № 620/3663/19, в якій вказано: «…оскільки після 01 травня 2022 року законодавчо врегульовані спірні питання щодо переміщення поліцейських по службі, то відсутні обґрунтовані підстави й доцільність відступати від висновку щодо застосування відповідних норм Закону № 580-VIII у попередній редакції, викладеного в раніше ухвалених рішеннях Верховного Суду, та формулювати інший висновок щодо застосування цих норм, які після вказаної дати не підлягатимуть застосуванню в судовій практиці до правовідносин, аналогічних тим, які виникли в цій справі.».

Верховним Судом наведені також висновки щодо згоди поліцейського на переміщення на рівнозначну посаду:

«…серед підстав для переміщення поліцейських на рівнозначні посади пункт 2 частини першої статті 65 Закону № 580-VIII безпосередньо виділяє лише одну підставу для такого переміщення, яка враховує побажання поліцейського, а саме переміщення за ініціативою поліцейського.

33. Згода поліцейського є необхідною також при переміщенні його по службі у зв`язку зі скороченням штатів (частина друга статті 68 Закону №580-VIII).

34. В усіх інших випадках підставою переміщення визначено певні обставини або рішення певних органів, настання (прийняття) яких не залежать від волі поліцейського, в тому числі переміщення для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби.

35. При цьому пункт 2 частини першої статті 65 Закону № 580-VIII передбачає єдине правило щодо можливості переміщення поліцейських на рівнозначні посади в інтересах служби, не відокремлюючи випадки такого переміщення в межах однієї місцевості (населеного пункту) чи в іншу місцевість…»

39. Отже, спеціальне законодавство, чинне на момент виникнення спірних правовідносин, не вимагало згоди поліцейського при прийнятті рішення про його переміщення в інтересах служби на рівнозначну посаду у цю або іншу місцевість...».

Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 у справі №755/10947/17 вказано, що якщо у різних постановах Верховного Суду викладені різні правові висновки зі спірного питання, то суд керується саме останньою правовою позицією Верховного Суду.

Щодо застосування правових висновків Верховного Суду, на які посилається позивач, то такі не можуть бути застосовані у цих правовідносинах через те, що вони були зроблені у правовідносинах, які виникли ще до внесення змін у Закон № 580-VIII.

З огляду на це покликання позивача на ст.ст. 32, 49-2 КЗпП щодо необхідності пропозиції вакантних посад та отримання згоди на переведення працівника в процесі реорганізації роботодавця є помилковими, оскільки ці норми не регулюють проходження служби в поліції під час дії правового режиму воєнного стану.

Отже, у даному випадку основним та ключовим моментом є те, що поліцейський може бути переведений на рівнозначну посаду саме туди, де це викликано інтересами служби і обумовлено наказами керівника органу, зокрема, на період введення в Україні воєнного стану та 60 днів після цього (п. 2 розділу ІІ Закону № 2123-ІХ).

Так, безпосередній керівник позивача 13.06.2024 звернувся до начальника ГУНП у Львівській області з доповідною запискою про доцільність переведення лейтенанта поліції ОСОБА_1 в новостворений підрозділ «КОРД» (стрілецький), враховуючи такі характеристики позивача: проявляє самостійність і рішучість, у складній обстановці проявляє волю та наполегливість в їх реалізації. Бере на себе відповідальність за вирішення питань. Відрізняється принциповістю, у стройовому відношенні підготовлений. Матеріальну частину вогнепальної зброї, правила та порядок її застосування знає.

15.06.2024 лейтенанта поліції ОСОБА_1 ознайомлено із наказом Національної поліції України від 07.06.2024 №615 «Про затвердження Переліку змін в штатах Національної поліції», попереджено про скорочення посади дізнавача сектору дізнання Стрийського районного управління поліції у Львівській області, яку він обіймає, та про можливе майбутнє звільнення зі служби в поліції через два місяці з дня отримання попередження.

Заступник начальника ГУНП у Львівській області, розглянувши доповідну записку від 13.05.2024, підтримав її та 17.06.2024 ініціював перед начальником ГУНП у Львівській області питання про переміщення ОСОБА_1 на посаду інспектора взводу № 2 роти № 2 поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області, обгрунтувавши його:

- створенням батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) зі штатною чисельністю 397 посад;

- доповідною запискою начальника Стрийськогго РУП ГУНП у Львівській області з пропозицією переміщення відібраних ним за певними якостями поліцейських для комплектування новоствореного підрозділу;

- статтею 65 Закону щодо правових підстав та порядку переміщення поліцейських для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби, а також встановленим цією нормою обов`язком поліцейського проходити службу там, де це викликано інтересами служби і обумовлено наказами керівника органу, до повноважень якого належить право призначення на посаду та звільнення із посади.

Отже, з огляду на підстави прийняття наказу №328 о/с від 17.06.2024 (подання заступника начальника ГУНП від 17.06.2024 та наказ НПУ від 07.06.2024 №615), основною метою його прийняття начальником ГУНП у Львівській області було переміщення поліцейського, виходячи з інтересів служби, - для комплектування новоствореного підрозділу «КОРД» (стрілецький). При прийнятті цього рішення було враховано характеристику поліцейського та його навики, наведені безпосереднім керівником, рекомендацію (подання) заступника начальника ГУНП. З огляду на зміст штатного розпису посада інспектора взводу № 2 роти № 2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області відповідно частини другої статті 65 Закону №580 є рівнозначною до посади дізнавача сектору дізнання Стрийського районного управління поліції ГУНП у Львівській області, адже спеціальне звання позивача не змінювалось.

За таких обставин переведення ОСОБА_1 в інтересах служби в інший підрозділ відповідно до положень статті 65 Закону №580 в редакції Закону № 2123-IX від 15.03.2022 не потребує його згоди.

З урахуванням наведеного, ГУНП у Львівській області, приймаючи наказ від 17.06.2024 № 328 о/с, діяло на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Щодо покликання позивача про не направлення його на проходження військово-лікарської комісії та не встановлення його придатності для проходження служби на відповідній посаді за станом здоров`я, то суд зазначає, що позивач був прийнятий на службу в поліцію, відтак проходив медичний огляд на його придатність до служби в поліції, відтак може бути переведений на відповідну посаду. Іншого матеріали справи не містять.

Позивач у позовній заяві покликається на те, що в отриманому ним витязі із спірного наказу №328 о/с зазначено про переміщення його з посади слідчого слідчого відділення Стрийського районного управління поліції ГУНП, на якій він не перебував.

В ході судового розгляду судом досліджено оригінал спірного наказу від 17.06.2024 № 328 о/с та встановлено допущення описки у витязі з такого наказу, що був наданий позивачу.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги про визнання протиправною бездіяльності ГУНП щодо не дотримання вимог чинного законодавства під час проведення організаційно-штатних заходів та визнання протиправним та скасування наказу ГУНП у Львівській області в частині переміщення позивача задоволенню не підлягають.

Надаючи оцінку спірним наказам ГУНП у Львівській області від 29.07.2024 № 2925 та від 09.08.2024 №465 о/с в частині, що стосуються позивача, то суд застосовує такі норми права та виходить з таких мотивів.

Згідно ст. 2 Закону №580-VIII, завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.

Статтею 6 Закону №580-VIII встановлено, що поліція у своїй діяльності керується принципом верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до ст. 8 Закону №580-VIII поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України. Поліцейському заборонено виконувати злочинні чи явно незаконні розпорядження та накази. Накази, розпорядження та доручення вищих органів, керівників, посадових та службових осіб, службова, політична, економічна або інша доцільність не можуть бути підставою для порушення поліцейським Конституції та законів України. Під час дії воєнного стану поліція діє згідно із призначенням та специфікою діяльності з урахуванням тих обмежень прав і свобод громадян, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, що визначаються відповідно до Конституції України та Закону України «Про правовий режим воєнного стану».

За приписами ч. 1 ст. 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

В силу приписів ст. 23 Закону №580-VIII поліція відповідно до покладених на неї завдань, зокрема: 1) здійснює превентивну та профілактичну діяльність, спрямовану на запобігання вчиненню правопорушень; 2) виявляє причини та умови, що сприяють вчиненню кримінальних та адміністративних правопорушень, вживає у межах своєї компетенції заходів для їх усунення; 3) вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень; припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення; 4) вживає заходів, спрямованих на усунення загроз життю та здоров`ю фізичних осіб і публічній безпеці, що виникли внаслідок учинення кримінального, адміністративного правопорушення; 5) здійснює своєчасне реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події; 5-1) здійснює екстрені комунікації за телефонним номером 102, оброблення та використання інформації, переданої поліції постачальниками електронних комунікаційних мереж та/або послуг у випадках та порядку, передбачених Законом України «Про електронні комунікації»; 8) у випадках, визначених законом, здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання; 9) доставляє у випадках і порядку, визначених законом, затриманих осіб, підозрюваних у вчиненні кримінального правопорушення, та осіб, які вчинили адміністративне правопорушення; 14) вживає всіх можливих заходів для надання домедичної допомоги особам, які постраждали внаслідок кримінальних чи адміністративних правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в ситуації, небезпечній для їхнього життя чи здоров`я.

Частинами 1, 2 ст. 19 Закону №580-VIII визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Днем звільнення зі служби в поліції вважається день видання наказу про звільнення або дата, зазначена в наказі про звільнення (ч. 2 ст. 77 Закону №580-VIII).

День звільнення вважається останнім днем служби (ч. 3 ст. 77 Закону №580-VIII).

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України №2337-VIII від 15.03.2018 (далі - Дисциплінарний статут).

Нормою ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу (ч.2 ст.1 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту встановлено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (ст.12 Дисциплінарного статуту).

Частинами 1, 2, 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється (ч. 5 ст. 13 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до ч. 1 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків (ч. 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту).

Частиною 3 ст. 14 Дисциплінарного статуту встановлено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Згідно ч. 4 ст. 14 Дисциплінарного статуту підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану визначено у розділі V Дисциплінарного статуту.

Відповідно до частини першої статті 26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Згідно ч. 1-4 ст. 27 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення.

У разі відсутності поліцейського на службі уповноважена особа зобов`язана викликати його для надання пояснень. Виклик здійснюється шляхом його безпосереднього вручення поліцейському або надсилання поштовим зв`язком чи з використанням електронної комунікації.

За наявної можливості надсилання виклику поштовим зв`язком здійснюється рекомендованим листом на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі.

Надсилання виклику з використанням електронної комунікації здійснюється виключно на адресу електронної пошти поліцейського чи за іншими контактними даними, які зазначені в його особовій справі або які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.

Виклик надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше однієї доби для прибуття за вказаною у виклику адресою.

Виклик, який надіслано поштовим зв`язком, вважається таким, що отриманий поліцейським, на четвертий календарний день з дня його відправлення.

Виклик, надісланий з використанням електронної комунікації, вважається таким, що отриманий поліцейським, на другий день з дня його відправлення.

Якщо поліцейський, викликаний уповноваженою особою у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про наявність поважних причин свого неприбуття, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень, про що уповноваженою особою складається акт.

Від поліцейського, стосовно якого є підтвердні дані про самовільне залишення ним місця несення служби, виїзд до інших регіонів країни чи за кордон, пояснення не відбираються, поліцейський вважається таким, що відмовився від надання пояснень.

За змістом частин 1-2 ст. 28 Дисциплінарного статуту у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

За приписами статті 30 Дисциплінарного статуту у разі відсутності поліцейського, якого притягнуто до дисциплінарної відповідальності, без поважних причин на службі копія наказу про застосування до нього дисциплінарного стягнення надсилається поштовим зв`язком (у разі можливості) на адресу місця проживання, зазначену в його особовій справі, або з використанням електронної комунікації за контактними даними, які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.

Поліцейський вважається таким, що ознайомлений з наказом про застосування дисциплінарного стягнення, після спливу чотирьох календарних днів з дня його відправлення поштовим зв`язком або після спливу двох календарних днів - у разі відправлення з використанням електронної комунікації.

Доведення до поліцейського, який відсутній на службі без поважних причин, наказу про виконання застосованого до нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади або звільнення зі служби в поліції, здійснюється в порядку, визначеному цією статтею.

Застосовуючи вищевикладені положення до обставин цієї справи суд зазначає наступне.

Суд зауважує, що службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, слідує, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Як висновується з аналізу нормативно-правових актів, які регулюють діяльність працівників органів поліції, законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку. У свою чергу, недотримання поліцейським вищезазначених вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.

Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Касаційного адміністративного суду від 22.11.2023 у справі №480/2696/22.

Порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Касаційного адміністративного суду від 16.11.2023 у справі №600/1876/22-а.

Дискредитація звання рядового і начальницького складу національної поліції за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби. Вчинки, що дискредитують працівників національної поліції та власне національна поліція, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Проходження служби в поліції, зважаючи на її специфіку та підвищену увагу суспільства, вимагає від особи надзвичайної дисциплінованості та відповідальності за свої дії та вчинки. Поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Касаційного адміністративного суду від 31.08.2023 у справі №260/749/20

Службова дисципліна полягає у дотриманні (виконанні) законодавчих і підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими актами передбачені. Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного поліцейського, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників. Обов`язок дотримуватися етичних, правових і службово-дисциплінарних норм поведінки, загальнолюдських цінностей, які спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству, є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від посади, звання та його місцеперебування. Протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Аналогічні правові висновки містяться в постанові Верховного Суду від 07.07.2022 у справі № 460/5545/20.

З матеріалів справи судом встановлено, що до Головного управління Національної поліції у Львівській області надійшли рапорти працівника БПОП «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області щодо можливого порушення службової дисципліни зі сторони окремих працівників вказаного підрозділу, а саме ОСОБА_1 згідно рапорту № РП-34 від 25.06.2024, поданого т.в.о. командира батальйону поліції особливого призначення «КОРД» (стрілецький) майора поліції ОСОБА_4 .

Наведені обставини стали підставою до призначення службового розслідування.

Із матеріалів службового розслідування встановлено, що ОСОБА_1 24.06.2024, 25.06.2024, 26.06.2024, 01.07.2024, 02.07.2024, 03.07.2024, 04.07.2024, 08.07.2024, 09.07.2024, 10.07.2024, 11.07.2024, 15.07.2024, 16.07.2024, 17.07.2024, 18.07.2024, 22.07.2024 з 09:00 по 18:00, 28.06.2024, 05.07.2024, 12.07.2024, 19.07.2024 з 09:00 до 16:45 та 23.07.2024 з 09:00 до 13:00, був відсутній на службі з невідомих причин та не виходив на зв`язок з керівництвом батальйону, на неодноразові телефонні дзвінки не відповідав.

Водночас, у зв`язку з невиходом на службу останнього у вищезазначений період часу працівниками БПОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП у Львівській області, складено акти про відсутність лейтенанта поліції ОСОБА_1 на службі (№ 36/35/05-2024 від 25.06.2024, № 39/35/05-2024 від 26.06.2024, № 54/35/05-2024 від 27.06.2024, № 70/35/05-2024 від 28.06.2024, № 100/35/05-2024 від 02.07.2024, 113/35/05-2024 від 03.07.2024, 123/35/05-2024 від 04.07.2024, № 140/35/05-2024 від 05.07.2024, № 176/35/05-2024 від 08.07.2024, № 196/35/05-2024 від 09.07.2024, № 210/35/05-2024 від 10.07.2024, № 237/35/05-2024 від 10.07.2024, № 257/35/05-2024 від 12.07.2024, № 267/35/05-2024 від 12.07.2024, № 359/35/05-2024 від 16.07.2024, № 375/35/05-2024 від 17.07.2024, № 399/35/05-2024 від 18.07.2024, № 416/35/05-2024 від 19.07.2024, 441/35/05-2024 від 22.07.2024, 453/35/05-2024 від 22.07.2024, № 475/35/05-2024 від 23.07.2024), у вказаний період часу, згідно відомостей сервісу зберігання медичних даних «Helsi» на лікарняному не перебував.

Також слід вказати, що згідно розписки ОСОБА_1 засвідченої його особистим підписом 07.05.2022, встановлено що в його користуванні є мобільний телефон з номером НОМЕР_1 , на якому встановлено месенджери «WhatsApp», «Viber», а також поштова скринька ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Водночас, 17.06.2024 року в період часу з 22:00 по 00:10, старшим інспектором-черговим чергової частини Стрийського РУП ГУНП у Львівській області майором поліції ОСОБА_3 в приміщенні чергової частини здійснено телефонний дзвінок з номера мобільного телефону чергової частини ( НОМЕР_2 ) на номер мобільного телефону лейтенанта поліції ОСОБА_1 (093693780), з метою ознайомлення останнього з наказом ГУНП у Львівській області від 17.06.2024 № 328 о/с, відповідно до якого ОСОБА_1 призначено на посаду інспектора взводу № 2 роти № 2 БПОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП у Львівській області, а також ознайомлення з службовою телеграмою № 997/01/15-2024 щодо прибуття ОСОБА_1 18.06.2024 об 10:00 до навчально-тренувального відділу «Верещиця», однак у вказаний період часу мобільний телефон останнього було вимкнено, після чого шляхом надсилання повідомлення на месенджер «WhatsApp» ОСОБА_1 повідомлено про призначення на посаду та телеграму ГУНП у Львівській області, про що складено акт ознайомлення з наказом ГУНП у Львівській області від 17.06.2024 № 328 о/с про переміщення лейтенанта поліції ОСОБА_1 ..

Згідно службової характеристики ОСОБА_1 з моменту призначення на займану посаду на робоче місце не з`явився, про причини своєї неявки не повідомив, проявив безвідповідальність та байдужість до несення служби у складі батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області. Накази та вказівки безпосереднього керівника ігнорує та не виконує. Стосунків з колегами по роботі не підтримує, участі у навчаннях з підвищення своїх професійних навичок не приймає. В зв`язку з наведеним слід вважати, що ОСОБА_1 характеризує себе з негативної сторони та не виконує покладені на нього як поліцейського обов`язки передбачені ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію».

Дисциплінарною комісією 01.07.2024 ОСОБА_1 ознайомлено з наказом ГУНП «Про призначення службового розслідування, створення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків» № 2501 від 01.07.2024 за допомогою месенджера «WhatsApp», до якого прив`язаний номер мобільного телефону НОМЕР_1 , а також на електронну скриньку ІНФОРМАЦІЯ_1 (скріншоти додаються).

Водночас, дисциплінарною комісією вживалися заходи щодо отримання пояснень від лейтенанта поліції ОСОБА_1 , а саме 02.07.2024, 08.07.2024 та 16.07.2024 скеровувалося запрошення для прибуття з метою надання пояснень на 14:00 05.07.2024, 10:00 11.07.2024 та 10:00 19.07.2024 за адресою: м. Львів, пл. Григоренка, 3, каб. 101 (№ 88/35/11-2024 від 02.07.2024, № 164/35/11-2024 від 08.07.2024 та № 340/35/11-2024 від 16.07.2024) на месенджер «WhatsApp», до якого прив`язаний номер мобільного телефону НОМЕР_1 , а також на електронну скриньку ІНФОРМАЦІЯ_1 (скріншоти долучаються), однак останній для надання пояснень не прибув.

Окрім цього, згідно рапорту складеного начальником СКЗ Стрийського РУП ГУНП у Львівській області капітаном поліції Віталієм Загорбенським, встановлено, що ним 02.07.2024 близько 15:15 здійснювалось відвідування за місцем проживання лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 . Під час перевірки дверей помешкання ніхто не відчиняв. З метою отримання інформації, про перебування працівника за даною адресою, було проведено спілкування із жінкою, яка проживає по сусідству у квартирі АДРЕСА_2 , остання від надання письмових пояснень відмовилась, а в усній ромові повідомила, що деякий час свого сусіда ОСОБА_1 не бачила та де він може перебувати їй не відомо. В подальшому при спілкуванні із сусідкою із квартири АДРЕСА_3 та яка від надання письмових пояснень відмовилась, однак в усній розмові повідомила про те, що свого сусіда бачила днем раніше який виходив із квартири та де він на даний час є, їй не відомо. До рапорту долучено СД диск із відеозаписом розмов які були зафіксовані на портативний відео реєстратор № 16.

Актом перегляду відеозапису долученого до рапорту начальника СКЗ Стрийського РУП ГУНП у Львівській області капітана поліції Віталія Загорбенського встановлено, що на вказаному відеозаписі відображено спілкування працівників поліції з мешканкою квартири АДРЕСА_4 , яка повідомляє, що деякий час свого сусіда ОСОБА_1 не бачила і де він може перебувати їй не відомо. Також на вказаному відеозаписі відображено спілкування працівників поліції з мешканкою квартири АДРЕСА_3 за вищевказаною адресою, яка повідомила, про те, що свого сусіда бачила днем раніше, який виходив із квартири, однак де він на даний час є їй не відомо.

Також, згідно рапорту начальника СКЗ Стрийського РУП ГУНП у Львівській області капітана поліції Віталія Загорбенського, встановлено, що ним ІНФОРМАЦІЯ_2 здійснювався телефонний дзвінок до ОСОБА_5 батька лейтенанта поліції ОСОБА_1 на номер мобільного телефону НОМЕР_3 , останній в телефонній розмові повідомив, що жодної інформації надавати не буде на підставі на ст. 63 Конституції України.

Водночас рапортом начальника СКЗ Стрийського РУП ГУНП у Львівській області капітана поліції Віталія Загорбенського, встановлено, що лейтенант поліції ОСОБА_1 котрий за наказом начальника ГУНП у Львівській області від 17.06.2024 № 328 о/с був перепризначений на посаду інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) з 17 червня 2024 року.

17.06.2024 о 19:25 у Стрийський РУП ГУНП у Львівській області надійшла службова телеграма № 997/01/15-2024 щодо прибуття 18.06.2024 на 10:00 год. до навчально-тренувального відділу «Верещиця» ЛьДУВС, що знаходиться за адресою с. Верещиця вул. І.Богуна 4а Яворівського району Львівської області ряду працівників зокрема і лейтенанта поліції ОСОБА_1 . У відповідності до вказівки керівника Стрийського РУП ГУНП у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_6 , старшим інспектором-черговим чергової частини Стрийського РУП ГУНП у Львівській області майором поліції ОСОБА_7 з метою оповіщення лейтенанта поліції ОСОБА_1 щодо прибуття, останній трубку мобільного телефону не піднімав, а згодом взагалі вимкнув тому йому за допомогою месенджера «WhatsApp» надіслано повідомлення з метою оповіщення яке він не переглянув.

В подальшому 20.06.2024 ним спільно із заступником начальника управління поліції начальником слідчого відділення Стрийського РУП ГУНП у Львівській області майором поліції ОСОБА_8 здійснено виїзд за місцем проживання ОСОБА_1 в АДРЕСА_1 , з метою ознайомлення його із наказом начальника ГУНП у Львівській області від 17.06.2024 № 328 о/с стосовно його перепризначення, однак останній за місцем проживання був відсутній, дверей помешкання ніхто не відчиняв, телефон був вимкнений, про що було складено відповідний акт.

Із 17.06.2024 по час подання рапорту, лейтенант поліції ОСОБА_1 у Стрийський РУП ГУНП у Львівській області не з`являвся.

Опитаний старший інспектор черговий Стрийського РУП ГУНП у Львівській області майор поліції Скрицький Михайло, повідомив, що 17.06.2024 перебуваючи на чергуванні в посаді старшого інспектора-чергового Стрийського РУП та о 19:25 в Стрийський РУП надійшла телеграма ГУНП у Львівській області щодо прибуття ряду працівників до навчально тренувального відділу «Верещиця». Згідно вказівки керівника Стрийського РУП виконував сповіщення працівників, які раніше працювали в Стрийському РУП та підпорядкованих підрозділів та до лейтенанта поліції ОСОБА_9 дозвонитись не зміг так як абонент перебував поза зоною, тому із службовою телеграмою через месенджер «WhatsApp» надіслано повідомлення про прибуття на вказану годину в навчальний центр «Верещиця».

Допитаний в ході судового розгляду старший інспектор-черговий Стрийського РУП ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 в якості свідка, повністю підтримав надані ним пояснення в ході службового розслідування.

Як встановлено судом із матеріалів службового розслідування відповідач всіма можливими та відомими способами повідомляв позивача про його переміщення, про початок службового розслідування та необхідність надання пояснень, тощо.

Позивач не навів жодного змістовного пояснення своєї відсутності на службі. В свою чергу така присутність є вкрай необхідною як з огляду на загальний статус поліції як правоохоронного органу, так і враховуючи конкретне місце несення служби позивача та відповідну посаду, які мають підвищене значення для забезпечення функціонування держави, передусім в умовах воєнного стану та реальної збройної агресії проти України.

Відтак, висновки службового розслідування, що стали підставою до прийняття спірних наказів, знайшли своє підтвердження у ході судового розгляду, такі висновки підтверджено матеріалами службового розслідування, в тому числі відеодоказами та показами свідка ОСОБА_3 , що надані ним у суді.

Відтак в судовому засіданні підтверджено допущення позивачем порушення службової дисципліни, що виразилося у його відсутності на службі без поважних причин 24.06.2024, 25.06.2024, 26.06.2024, 01.07.2024, 02.07.2024, 03.07.2024, 04.07.2024, 08.07.2024, 09.07.2024, 10.07.2024, 11.07.2024, 15.07.2024, 16.07.2024, 17.07.2024, 18.07.2024, 22.07.2024 з 09:00 по 18:00, 28.06.2024, 05.07.2024, 12.07.2024, 19.07.2024 з 09:00 до 16:45 та 23.07.2024 з 09:00 до 13:00, в умовах воєнного стану.

Зазначене порушення службової дисципліни позивачем допущено внаслідок не дотримання позивачем норм законодавства, а саме:

1) п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію»: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) п. 1, 4, 5, 8, 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII:

бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни;

3) пп. 1.1 п. 1 наказу ГУНП у Львівській області «Про покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування» № 1470 від 27.04.2023, яким визначено кожному поліцейському органів та підрозділів ГУНП у Львівській області професійно виконувати службові обов`язки, в т.ч. передбачені ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, а також вимоги посадових інструкцій (функціональних обов`язків) згідно займаної посади. Діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами;

4) п. 1 та п. 3 Внутрішнього розпорядку дня поліцейських та працівників поліції (окрім державних службовців) апарату ГУНП, територіальних (відокремлених) та окремих підрозділів Головного управління Національної поліції у Львівській області, затвердженого наказом Головного управління Національної поліції у Львівській області від 25.11.2022 № 3343, якими визначено початок робочого дня о 09:00, обідня перерва тривалістю 45 хвилин: з 13:00 до 13:45, закінчення робочого дня (в понеділок, вівторок, середа, четвер) о 18:00 та в (п`ятницю) о 16:45.

Отже відповідачем доведено, а позивачем не спростовано факт невиходу без поважних причин на службу 24.06.2024, 25.06.2024, 26.06.2024, 01.07.2024, 02.07.2024, 03.07.2024, 04.07.2024, 08.07.2024, 09.07.2024, 10.07.2024, 11.07.2024, 15.07.2024, 16.07.2024, 17.07.2024, 18.07.2024, 22.07.2024 з 09:00 по 18:00, 28.06.2024, 05.07.2024, 12.07.2024, 19.07.2024 з 09:00 до 16:45 та 23.07.2024 з 09:00 до 13:00 в умовах воєнного стану, що по своїй суті є дисциплінарним проступком, за який поліцейський повинен нести дисциплінарну відповідальність.

За наведених обставин, суд резюмує, що спірні накази є правомірними та обґрунтованими, висновок службового розслідування сформований у межах компетенції та врахування з воєнним станом у державі, а вина позивача у порушенні службової дисципліни доведена належними та допустимими доказами.

З огляду на викладене, суд доходить висновку, що позовні вимоги про визнання протиправними та скасування спірних наказів від 29.07.2024 №2925 та від 09.08.2024 №465 о/с в частині, що стосуються позивача, задоволенню не підлягають.

Оскільки позовні вимоги про поновлення позивача на посаді є похідними від вимог про скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення зі служби, відтак підстави для їх задоволення також відсутні.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно із ч. 2 ст. 73 КАС України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 вказаного Кодексу.

Згідно із п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов до висновку про те, що у задоволенні адміністративного позову слід відмовити у повному обсязі.

Відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України повернення судових витрат позивачу, якому відмовлено у задоволенні позову не передбачено.

Керуючись ст. ст. 2, 8-10, 14, 72-77, 90, 242-246, 255, 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в :

в задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправною бездіяльності, визнання протиправними та скасування наказів, відмовити повністю.

Судові витрати покласти на позивача.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 19.05.2025.

Суддя Сидор Н.Т.