Справа № 420/32036/24
Суддя: Димерлій О.О.
Дата ухвалення: 2025-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 травня 2025 р.м. ОдесаСправа № 420/32036/24

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Димерлія О.О.,

суддів: Осіпова Ю.В., Шляхтицького О.І.,

за участю секретаря: Мунтян С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 14.03.2025 у справі №420/32036/24 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, за участі третіх осіб, які не заявлять самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області та ОСОБА_2 , про визнання протиправним та скасування рішення

У С Т А Н О В И В:

14.10.2024 ОСОБА_1 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду із позовною заявою, у якій просив суд визнати протиправними та скасувати рішення Дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 28.11.2023 та рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури №VІІІ-001/2024 від 29.08.2024 (провадження № 762/23).

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 13.11.2024 у справі №420/32036/24 у задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду - відмовлено.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури в частині, що стосується відповідача Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області про визнання протиправним та скасування рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 28.11.2023 - повернуто позивачу без розгляду.

Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 22.01.2025 у справі №420/32036/24 апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 13.11.2024 у справі №420/32036/24 про повернення позивачу без розгляду позовної заяви в частині позовних вимог - без змін.

18.02.2025 ОСОБА_1 до Одеського окружного адміністративного суду скеровано заяву про зміну підстав позову.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає про порушення його права на участь у засіданнях 23.05.2024 та 28.06.2024р., не врахування клопотання про бажання приймати участь в засіданні в режимі відеоконференції та не вирішення клопотання про створення комісії для проведення додаткової перевірки. У засіданні, що відбулось 29.07.2024, Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури вийшла з нарадчої кімнати без проголошення жодного з рішень встановлених п.3.43 Регламенту та відклала розгляд справи, чим порушила процедуру розгляду скарги. Також, дослідження матеріалів дисциплінарної справи не проводилось, проте 29.07.2024 Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури двічі переходила в нарадчу кімнату, поновляла розгляд справи, двічі було заслухано сторони, що є порушенням п.3.42 Регламенту, тобто процедуру розгляду справи. Як стверджує позивач, Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури повинна забезпечити розгляд скарг на рішення протягом 30-ти днів з дня одержання матеріалів дисциплінарної справи. Продовження строку розгляду справи не передбачено. З огляду на вказане, на думку позивача, строк розгляду скарги перевищено.

Уважаючи позов ОСОБА_1 необґрунтованим Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури до суду першої інстанції скеровано відзив, у якому зазначено про дотримання порядку розгляду скарги позивача. Як вказує відповідач, спірне рішення №VІІІ-001/2024 від 29.08.2024 (провадження № 762/23) прийнято у спосіб та в межах повноважень Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Також, Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Одеської області уважає, що заявлений ОСОБА_1 позов є безпідставним, адже оскаржуване рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №VІІІ-001/2024 від 29.08.2024 (провадження № 762/23) є цілком обґрунтованим та правомірним.

Як зазначає третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ОСОБА_2 , на виконання умов договору про надання правової допомоги №305/1 від 10.11.2022 адвокатом ОСОБА_1 не надано жодної правової допомоги. При цьому, ОСОБА_2 перераховано на користь адвоката грошові кошти для отримання відповідної правової допомоги. На думку ОСОБА_2 , в діях адвоката ОСОБА_1 наявний склад дисциплінарного проступку, а тому Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури правомірно прийнято рішення №VІІІ-001/2024 від 29.08.2024 (провадження № 762/23).

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 14.03.2025 у справі №420/32036/24 у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 відмовлено.

Приймаючи таке рішення суд першої інстанції вказав, що відповідач належним чином виконав свій обов`язок щодо повідомлення учасників про дату і час проведення засідання ВКДКА, а також забезпечив їх права на участь у засіданнях ВКДКА та надання своїх пояснень і доказів. Також, окружним адміністративним судом зазначено, що процедурні порушення, на які посилається позивач у заяві про зміну позовних вимог, не мали впливу на правомірність прийнятого відповідачем рішення.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції позивачем подано апеляційну скаргу в якій, з посиланням на неправильне застосування окружним адміністративним судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права, викладено прохання скасувати оскаржуваний судовий акт та прийняти нове судове рішення про задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Мотивуючи вимоги апеляційної скарги ОСОБА_1 зазначає про порушення процедури розгляду його скарги.

Скориставшись наданим, приписами чинного процесуального законодавства, правом Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Одеської області до апеляційного адміністративного суду скеровано відзив на апеляційну скаргу, за змістом якого учасник справи повністю погоджується з висновками суду першої інстанції, викладеними в оскаржуваному рішенні від 14.03.2025 у справі №420/32036/24. Натомість, доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 уважає необґрунтованими.

Заслухавши пояснення представника відповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, у системному зв`язку із положеннями чинного, на момент виникнення спірних правовідносин, законодавства, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга позивача задоволенню не підлягає, з урахуванням такого.

Зокрема, колегією суддів установлено, що матрос ОСОБА_3 (чоловік позивачки) приймав участь у захисті Батьківщини, пов`язаного із повномаштабною військовою агресією російської федерації на територію України.

30.05.2022 ІНФОРМАЦІЯ_1 надіслано сповіщення про те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 матрос ОСОБА_3 зник безвісти (імовірно потрапив у полон) під час вогневого зіткнення у АДРЕСА_1.

Не погодившись із визначеним ІНФОРМАЦІЯ_1 статусом матроса ОСОБА_3 його дружина ОСОБА_2 звернулась до адвоката ОСОБА_1 за отриманням правової допомоги.

10.11.2022 між адвокатом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладено договір про надання правової допомоги №305/1.

Як з`ясовано судом апеляційної інстанції, за отримання правової допомоги ОСОБА_2 сплачено на користь ОСОБА_1 грошові кошти.

Однак, останнім такої правової допомоги не надано.

Також, ОСОБА_1 не повідомлено позивачку про те, що його право на зайняття адвокатською діяльністю зупинено.

У зв`язку з чим, ОСОБА_2 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області скеровано скаргу від 19.07.2023 щодо притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

За результатом перевірки викладених ОСОБА_2 у скарзі обставин Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Одеської області прийнято рішення від 03.10.2023 про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 (провадження №762/23).

28.11.2023 Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Одеської області прийнято рішення про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.

30.11.2023 голова дисциплінарної палати КДКА Одеської області звернулась до в.о. голови КДКА Одеської області з поданням про припинення права адвоката ОСОБА_1 на зайняття адвокатської діяльністю шляхом анулювання свідоцтва про право на зайняття адвокатської діяльністю.

За наслідком розгляду наведеного подання Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Одеської області у складі дисциплінарної палати прийнято рішення від 01.12.2023 про припинення права адвоката ОСОБА_1 на зайняття адвокатської діяльністю шляхом анулювання свідоцтва про право на зайняття адвокатської діяльністю.

Не погодившись із рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 28.11.2023 ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури 28.12.2023 подано відповідну скаргу.

За наслідком розгляду скарги адвоката Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури прийнято рішення №VІІІ-001/2024 від 29.08.2024, яким скаргу ОСОБА_1 задоволено частково.

Рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 28.11.2023 про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, - залишено без змін.

Рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області у складі дисциплінарної палати від 01.12.2023 про припинення права адвоката ОСОБА_1 на заняття адвокатською діяльністю шляхом анулювання свідоцтва про право на зайняття адвокатської діяльністю, - скасовано.

Уважаючи своє право порушеним, позивач звернувся до суду з позовом.

Здійснюючи апеляційний перегляд справи, у межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Приписами ст.131-2 Конституції України визначено, що для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура. Незалежність адвокатури гарантується. Засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначаються законом.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який визначає правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні є Закон України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" від 05.07.2012 № 5076-VI.

Згідно із ч.ч.1, 3 ст.2 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" адвокатура України - це недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом.

З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

Відповідно до ч.1 ст.21 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний: 1) дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики; 2) на вимогу клієнта надати звіт про виконання договору про надання правової допомоги; 3) невідкладно повідомляти клієнта про виникнення конфлікту інтересів; 4) підвищувати свій професійний рівень; 5) виконувати рішення органів адвокатського самоврядування; 6) виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правової допомоги.

Статтею 33 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" передбачено, що адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Частиною 1 статті 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" визначено, що підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Згідно із ч.2 ст.34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Відповідно до ст.35 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

Адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно із ч.1 ст.36 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Частиною 3 статті 38 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" передбачено, що заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Відповідно до ч.1 ст.39 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду (ч.3 ст.39 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність").

Отже, підставою для застосування відносно адвоката дисциплінарного стягнення є вчинення ним дисциплінарного проступку.

При цьому, питання щодо наявності чи відсутності у діях адвоката складу дисциплінарного проступку з`ясовуються саме під час дисциплінарного провадження, за результатом якого приймається рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності і застосування дисциплінарного стягнення (попередження; зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України) або ж рішення про закриття дисциплінарної справи.

Відтак, сам факт порушення відносно адвоката дисциплінарної справи не констатує факту вчинення ним дисциплінарного проступку, а здійснюється за наявності ознак такого проступку, які і потребують більш детального дослідження на предмет їх підтвердження або ж спростування під час розгляду справи.

Відповідно до положень ч.ч.1, 2 ст.52 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є колегіальним органом, завданням якого є розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури. Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури підконтрольна і підзвітна з`їзду адвокатів України та Раді адвокатів України.

До складу Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури входять тридцять членів, стаж адвокатської діяльності яких становить не менше п`яти років: по одному представнику від кожного регіону, які обираються конференцією адвокатів регіону, голова і два заступники голови, які обираються шляхом голосування з`їздом адвокатів України. Секретар Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури обирається членами комісії шляхом голосування зі складу членів Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є повноважною за умови обрання не менше двох третин її складу.

Рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 № 120 затверджено Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність.

Статтею 7 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 № 120, установлено, що дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється в особливому порядку. Адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному покаранню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Адвокат не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов`язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює дисциплінарне провадження стосовно адвоката. Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачаться на його користь.

Згідно із статтями 49-51 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 № 120, за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про: 1) притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення; або 2) закриття дисциплінарної справи.

За вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України; 4) для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

Винесене дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури рішення у дисциплінарній справі за результатами розгляду заяви (скарги) може бути оскаржене до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду протягом тридцяти днів з дня його прийняття лише адвокатом, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, або особою, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, чи їхніми представниками. Оскарження такого рішення не зупиняє його дії.

Відповідно до ст.ст.61, 61-1 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 № 120, ВКДКА протягом десяти днів з дня отримання скарги на рішення у дисциплінарній справі, витребує матеріали дисциплінарної справи у відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та забезпечує розгляд протягом тридцяти днів з дня одержання матеріалів дисциплінарної справи з дотриманням вимог, визначених статями 37, 38 цього Положення. Засідання ВКДКА може проводитися дистанційно: онлайн (в режимі реального часу при підключенні до Інтернету) за допомогою програм, відеоконференцзв`язку та інших засобів комунікації. Рішення про проведення дистанційного засідання ВКДКА приймається Головою ВКДКА.

Статтею 38 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 № 120, установлено, що скарги на рішення дії чи бездіяльність дисциплінарної палати КДКА розглядаються ВКДКА відповідно до положень Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", цього Положення, Регламенту ВКДКА, інших актів ВКДКА та актів РАУ.

Копія рішення ВКДКА надсилається засобами поштового зв`язку або електронною поштою, або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом 7 - 10 робочих днів з дня прийняття рішення. З об`єктивних, обґрунтованих підстав зазначені строки можуть бути продовжені.

Рішенням Ради адвокатів України від 4-5.07.2014 №78 затверджено Регламент Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Пунктами 1.1, 1.2, 1.3, 1.5 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 4-5.07.2014 №78, установлено, що правові засади діяльності ВКДКА, мета, завдання та порядок її діяльності визначаються Конституцією України, Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", рішеннями з`їзду адвокатів України, Статутом Національної асоціації адвокатів України, Правилами адвокатської етики, рішеннями Ради адвокатів України, Положенням про Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, цим Регламентом та іншими правовими актами України, що регулюють адвокатську діяльність.

Регламент визначає порядок роботи ВКДКА, її засідань та прийняття рішень з питань, що належать до її повноважень.

Для виконання завдань ВКДКА та у порядку, визначеному цим Регламентом, ВКДКА розглядає скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.

Рішення ВКДКА приймаються колегіально, у порядку, визначеному цим Регламентом. Рішення приймаються членами ВКДКА, присутніми на засіданні комісії.

Згідно із пунктами 2.9, 2.14 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 4-5.07.2014 №78, ВКДКА є повноважною за умови обрання не менше двох третин її складу. Засідання ВКДКА вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини від загальної кількості членів комісії.

Згідно п.3.14.1 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 4-5.07.2014 №78, учасники засідання за скаргами на рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи, а також за скаргами на рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю шляхом анулювання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю у разі встановлення факту надання недостовірних відомостей для отримання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю та складення присяги адвоката України, або про відмову у задоволенні звернення (заяви, подання) про встановлення факту надання недостовірних відомостей для отримання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю та складення присяги адвоката України, у разі наявності технічної можливості, мають право взяти участь у засіданні дистанційно - у режимі відеоконференції. Зазначені учасники за два дні до початку засідання повинні письмово повідомити ВКДКА про бажання взяти участь у засіданні дистанційно в режимі відеоконференції, направивши на адресу електронної пошти ВКДКА відповідне клопотання та документи, що підтверджують особу учасника, та, у разі наявності, особу представника, а також документи, що підтверджують повноваження такого представника, передбачені пунктом 6 статті 14 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність. Таке клопотання та документи повинні бути підписані за допомогою електронного цифрового підпису.

Згідно п.3.15 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 4-5.07.2014 №78, відсутність учасника засідання не перешкоджає розгляду питання, включеного до порядку денного ВКДКА, за виключенням висновку комісії щодо необхідної особистої участі учасників та/або отримання додаткових пояснень в інший спосіб.

Пунктами 3.1 - 3.7 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 4-5.07.2014 №78, передбачено, що формою роботи ВКДКА є засідання. Голова ВКДКА скликає засідання, визначає місце, день та час його проведення, порядок розгляду питань порядку денного, а також доповідачів. ВКДКА скликається у разі необхідності вирішення питань, віднесених до її компетенції, але, як правило, не рідше одного разу на місяць.

Про місце, день, час та перелік питань порядку денного засідання ВКДКА, члени ВКДКА та інші особи, які мають право брати участь у засіданнях, повідомляються із зазначенням місця, дня та часу проведення засідання, не пізніше як за десять днів до дня його проведення шляхом повідомлення, відправленого засобами поштового зв`язку або кур`єром, або електронною поштою та/або розміщення інформації на офіційному сайті ВКДКА.

Головуючим на засіданні комісії є Голова ВКДКА або, у разі його відсутності, один із його заступників. У разі відсутності Голови ВКДКА та його заступників, головуючий обирається більшістю присутніх на засіданні членів ВКДКА. Головуючий вживає заходів до належного розгляду включених до порядку денного питань та до забезпечення встановленого законодавством і цим Регламентом порядку їх вирішення.

Члени ВКДКА беруть участь у засіданні комісії безпосередньо. Не допускається голосування за дорученням або передача голосу іншому члену комісії. У разі проведення дистанційного засідання ВКДКА, всі члени ВКДКА приймають участь у засіданні дистанційно - в режимі відеоконференції.

Особи, питання стосовно яких внесено до порядку денного засідання ВКДКА, мають право на ознайомлення із відповідними матеріалами.

Учасники засідання мають право бути присутніми на засіданнях ВКДКА; надавати пояснення та відомості, необхідні для прийняття рішення із питання, що розглядається. Учасники засідання за скаргами на рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи, у разі наявності технічної можливості, мають право взяти участь у засіданні дистанційно - у режимі відеоконференції.

Згідно із пунктом 3.15 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 4-5.07.2014 №78, відсутність учасника засідання не перешкоджає розгляду питання, включеного до порядку денного ВКДКА, за виключенням висновку комісії щодо необхідної особистої участі учасників та/або отримання додаткових пояснень в інший спосіб.

За змістом пункту 3.16 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 4-5.07.2014 №78, засідання ВКДКА проводяться гласно і відкрито, із загальним обговоренням питань порядку денного. Розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури здійснюється у відповідності з правовими основами діяльності адвокатури України та рішеннями органів адвокатського самоврядування, а також згідно з вимогами положень Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини. Засідання ВКДКА може проводитися дистанційно: онлайн (в режимі реального часу при підключенні до Інтернету) за допомогою програм, відеоконференцзв`язку та інших засобів комунікації. Рішення про проведення дистанційного засідання ВКДКА приймається Головою ВКДКА.

Пунктами 3.20, 3.21, 3.22 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 4-5.07.2014 №78, передбачено, що головуючий на засіданні відкриває засідання ВКДКА, повідомляє про кількість присутніх членів комісії, а також про осіб, які з`явилися на засідання. Встановивши правомочність засідання, ВКДКА відкритим голосуванням обирає секретаря засідання та затверджує порядок денний. Перед розглядом питання на засіданні головуючий роз`яснює запрошеній особі її права.

Згідно із пунктами 3.28, 3.31, 3.32 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 4-5.07.2014 №78, дослідження матеріалів починається з доповіді члена ВКДКА. Доповідач викладає підстави прийняття матеріалів до розгляду, досліджені обставини і відповідає на запитання членів комісії. Особи, які оскаржують рішення КДКА, та інші запрошені можуть надавати пояснення, підтверджувати їх відповідними документами та іншими фактичними даними, які безпосередньо стосуються справи. До них можуть бути поставлені запитання. Член ВКДКА, якому доручено перевірити, вивчити та доповісти на засіданні питання, що включене до порядку денного, готує письмову довідку та/або проект рішення комісії. Письмова довідка/проект рішення комісії є документами, які містять інформацію, що відноситься до таємниці "нарадчої кімнати" Письмова довідка/проект рішення комісії не є матеріалами перевірки або матеріалами дисциплінарної чи кваліфікаційної справи, не приєднуються до них та не зберігаються у ВКДКА. Член ВКДКА, якому доручено перевірити, вивчити та доповісти на засіданні питання, що включене до порядку денного, має право звернутися з відповідним запитом до КДКА регіону щодо отримання документів, інформації та інших відомостей, необхідних для проведення такої перевірки.

Відповідно до п.3.42 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 4-5.07.2014 №78, після доповіді члена ВКДКА заслуховуються інші учасники засідання, вивчаються матеріали справи та додатково надані документи. У разі необхідності, ВКДКА може створити комісію для додаткової перевірки обставин справи і перенести слухання скарги на інше засідання.

Згідно п.3.33 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 4-5.07.2014 №78, засідання ВКДКА протоколюється секретарем засідання, який обирається відкритим голосуванням більшістю голосів членів Комісії на кожному засіданні.

Згідно п.3.34 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 4-5.07.2014 №78, у протоколі зазначається:

- місце, дата проведення засідання;

- прізвища, імена, по батькові головуючого та всіх присутніх та відсутніх членів ВКДКА;

- питання, включені до порядку денного засідання ВКДКА та виклад їх змісту;

- послідовність дій, проведених ВКДКА;

- прізвища членів ВКДКА, які виступали, суть внесених ними пропозицій;

- клопотання та пояснення запрошених осіб, які брали участь у засіданні;

- зміст резолютивної частини ухваленого ВКДКА рішення, постанови та протокольних рішень, прийнятих ВКДКА;

- результати голосування;

- відомості щодо початку і закінчення розгляду кожного питання порядку денного та засідання у цілому;

Протоколи засідань ВКДКА підписуються головуючим на засіданні ВКДКА та секретарем засідання.

Згідно із п.3.36 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 4-5.07.2014 №78, розгляд питання, віднесеного до порядку денного, може бути відкладений у випадках:

- необхідності проведення додаткової комісійної перевірки;

- залучення до участі інших заінтересованих осіб;

- відсутності кворуму після задоволення відводу (самовідводу) члена (членів) комісії;

- відсутності на засіданні члена ВКДКА, якому було доручено перевірити матеріали справи;

- до з`ясування додаткових обставин або отримання додаткової інформації;

- з інших підстав за відповідним рішенням ВКДКА.

За правилами пунктів 3.40 - 3.46, 3.48 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 4-5.07.2014 №78, ВКДКА забезпечує розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури протягом тридцяти днів з дня одержання матеріалів дисциплінарної (кваліфікаційної) справи, шляхом доручення скарги і матеріалів дисциплінарної справи члену ВКДКА та включення їх до переліку питань порядку денного наступного засідання ВКДКА. У разі необхідності, ВКДКА має право об`єднати в одне провадження скарги, подані в межах одного дисциплінарного провадження, в тому числі скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури, про що зазначається в протоколі засідання ВКДКА.

Розгляд скарги починається доповіддю члена ВКДКА, якому доручено її попереднє вивчення та перевірка. Члени ВКДКА мають право ставити питання доповідачу.

Після доповіді члена ВКДКА заслуховуються інші учасники засідання, вивчаються матеріали справи та додатково надані документи. У разі необхідності, ВКДКА може створити комісію для додаткової перевірки обставин справи і перенести слухання скарги на інше засідання.

За наслідками розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, ВКДКА має право:

- залишити скаргу без задоволення, а рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без змін;

- змінити рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури;

- скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та ухвалити нове рішення;

- направити справу для нового розгляду до відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури вчинити певні дії.

Рішення ВКДКА приймається відкритим голосуванням. Рішення ВКДКА приймається таємним голосуванням за пропозицією не менш ніж семи членів ВКДКА. Рішення ВКДКА приймаються за наслідками загального обговорення. Рішення про задоволення скарги вважається прийнятим, якщо за нього проголосувала більшість членів ВКДКА від загальної кількості її членів. У разі відсутності за наслідками голосування встановленої законодавством більшості голосів, скарга вважається відхиленою, про що зазначається у рішенні ВКДКА про залишення скарги без задоволення, а рішення без змін.

У рішенні ВКДКА повинно бути зазначено: назву комісії, її склад, місце, дату проведення засідання, зміст питання, що розглядалося, обґрунтування підстав та мотивів прийнятого рішення, результати розгляду, порядок і строки його оскарження, вказівка про порядок видачі рішення.

Рішення, постанови ВКДКА викладаються письмово з наведенням мотивів їх прийняття і підписуються головуючим на засіданні ВКДКА та секретарем засідання ВКДКА.

Згідно ч.7 ст.52 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено до суду протягом тридцяти днів з дня його прийняття.

Надаючи оцінку доводам, які наведено ОСОБА_1 в апеляційній скарзі колегія суддів зазначає таке.

Так, 23.05.2024 відбулося засідання Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури на якому, у зв`язку з відсутністю доповідача - ОСОБА_4 , вирішено виключити з порядку денного питання щодо розгляду скарги ОСОБА_1 на рішення ДП КДКА Одеської області від 28.11.2023 (провадження №762/23) про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на зайняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України та на рішення ДП КДКА Одеської області від 01.12.2023 (провадження №762/23) про припинення права адвоката ОСОБА_1 на зайняття адвокатською діяльністю шляхом анулювання свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю.

Участі в такому засіданні позивач не приймав.

На наступному засіданні Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, яке відбулось 28.06.2024, за наслідком розгляду клопотання ОСОБА_1 щодо створення комісії для додаткової перевірки обставин справи, вирішено відмовити в задоволенні такого звернення та відкласти розгляд скарги на наступне засідання.

Участі в такому засіданні позивач не приймав.

Позивач стверджує, що Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури порушено його право на участь у засіданнях комісії.

Водночас, колегія суддів уважає такі доводи скаржника безпідставними, оскільки положеннями Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 4-5.07.2014 №78, надано право особам, щодо яких ВКДКА приймаються рішення, бути присутніми при їх прийнятті, надавати пояснення, заявляти відводи членам ВКДКА тощо.

Дане право забезпечується шляхом повідомлення таких осіб про місце, день та час проведення засідання, у визначений Регламентом Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженим рішенням Ради адвокатів України від 4-5.07.2014 №78, спосіб.

Разом з тим, пунктом 3.15 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 4-5.07.2014 №78, встановлено, що відсутність учасника засідання не перешкоджає розгляду питання, включеного до порядку денного ВКДКА.

Наведена норма не містить застереження щодо можливості проведення комісією засідання за відсутності належним чином повідомлених учасників.

Жодних доводів стосовно неповідомлення ОСОБА_1 про засідання Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, які відбулись 23.05.2024 та 28.06.2024, апеляційна скарга не містить.

Крім того, слід врахувати, що на таких засіданнях рішення за результатом розгляду скарги ОСОБА_1 не приймалось.

За наведених обставин суд апеляційної інстанції зазначає, що в досліджуваній частині правовідносин право позивача на участь у засіданнях комісії не порушено.

У подальшому, на засіданні 29.07.2024 Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури приступила до розгляду скарги ОСОБА_1 та після виходу з нарадчої кімнати вирішила відкласти розгляд скарги.

У такому засіданні позивач приймав участь у режимі відеоконференції.

Наступне засідання Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури відбулось 29.08.2024, на якому прийнято рішення про часткове задоволення скарги ОСОБА_1 .

Залишення без змін рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 28.11.2023 про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.

Скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області у складі дисциплінарної палати від 01.12.2023 про припинення права адвоката ОСОБА_1 на заняття адвокатською діяльністю шляхом анулювання свідоцтва про право на зайняття адвокатської діяльністю.

У такому засіданні позивач приймав участь у режимі відеоконференції.

Як вказує скаржник на таких засіданнях комісією не проводилось дослідження матеріалів дисциплінарної справи.

Натомість, означене є лише припущенням позивача, адже згідно наявних у матеріалах справи витягів з протоколів від 29.07.2024 №169, від 29.08.2024 №171, член Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ОСОБА_4 оголошував комісії доповідь, а ОСОБА_1 надавались пояснення з приводу наведених у скарзі обставин.

Згідно із пунктом 3.28 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 4-5.07.2014 №78, дослідження матеріалів починається з доповіді члена ВКДКА.

За таких обставин є безпідставними посилання ОСОБА_1 на те, що у засіданнях 29.07.2024 та 29.08.2024 Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури дослідження матеріалів дисциплінарної справи не проводилось.

Не є юридично спроможним також твердження позивача про те, що після видалення до нарадчої кімнати у засіданні 29.07.2024 Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури повинна була прийняти лише рішення по суті скарги ОСОБА_1 , а не відкладати її розгляд, т.я. Регламент Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затверджений рішенням Ради адвокатів України від 4-5.07.2014 №78, не містить жодних заборони повертатися із нарадчої кімнати до розгляду справи.

Стосовно перевищення строку на розгляд скарги суд зазначає наступне.

З матеріалів справи убачається, що матеріали дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури надійшли 08.05.2024.

Перше засідання призначено на 23.05.2024.

Друге засідання відбулось 28.06.2024.

Остаточне рішення по суті скарги прийнято 29.08.2024, тобто з перевищенням строку встановлено ч.2 ст.42 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Колегія сужжів відмічає, що дотримання процедури має важливе значення для вирішення питання про правомірність індивідуального акту.

Між тим, у кожному конкретному випадку слід з`ясувати насамперед, в чому полягало порушення.

Відтак, наскільки це порушення процедури вплинуло (чи могло вплинути) на остаточний результат розгляду (рішення), тобто наскільки воно було істотне.

Верховний суд у постанові від 18.01.2023 по справі № 826/10888/18 звернув уваг, що саме по собі порушення процедури прийняття акту не повинно породжувати правових наслідків для його правомірності, крім випадків, прямо передбачених законом. Виходячи з міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акту необхідно розуміти не як вимоги до самого акту, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на його прийняття. Дефектні процедури прийняття адміністративного акту, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків.

Разом з тим, не кожен дефект акту робить його неправомірним. Фундаментальне порушення - це таке порушення суб`єктом владних повноважень норм права, допущення суттєвої, істотної помилки при прийнятті певного рішення, яке мало наслідком прийняття незаконного рішення.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акту, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його правомірність.

Отже, порушення такої процедури може бути підставою до скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що воно вплинуло або могло вплинути на правильність рішення.

З огляду на вказане колегія суддів дійшла висновку, що саме по собі недодержання строків розгляду скарги не може бути підставою для визнання протиправним викладеного у рішенні комісії висновку щодо вчиненого адвокатом дисциплінарного проступку.

Беручи до уваги наведене, колегія суддів відхиляє доводи скаржника стосовно порушення строку розгляду скарги як на підставу уникнення від дисциплінарної відповідальності за вчинений адвокатом дисциплінарний проступок.

Установлені в межах розгляду даної справи фактичні обставини та зроблені апеляційним адміністративним судом висновку у повному обсязі спростовують наведені позивачем в апеляційній скарзі доводи.

За таких обставин та правового врегулювання суд апеляційної інстанції уважає правильними висновки окружного адміністративного суду про відмову в задоволенні позову ОСОБА_1 .

Відповідно до п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно із практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

За таких обставин, рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, а викладені позивачем в апеляційній скарзі мотиви не свідчать про порушення окружним адміністративним судом норм матеріального чи процесуального права, які могли б призвести до неправильного вирішення справи.

Отже, при ухваленні оскаржуваного рішення судом першої інстанції було дотримано всіх вимог законодавства, а тому підстав для його скасування немає.

З підстав визначених статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст.308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, апеляційний адміністративний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 14.03.2025 у справі №420/32036/24 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, за участі третіх осіб, які не заявлять самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області та ОСОБА_2 , про визнання протиправним та скасування рішення - без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення виготовлено та підписано колегією суддів 22.05.2025.

Суддя-доповідач О.О. Димерлій
Судді Ю.В. Осіпов О.І. Шляхтицький