Справа № 320/3702/25
Суддя: Лисенко В.І.
Дата ухвалення: 2025-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 травня 2025 року м. Київ №320/3702/25

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши адміністративну справу в порядку письмового провадження за позовною заявою Приватного підприємства "Український водний сервіс" до Головного управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Приватне підприємство "Український водний сервіс" з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Київській області, у якому просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №1 від 10.09.2024, винесене Головним управлінням ДПС у Київській області.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що спірне податкове повідомлення-рішення є протиправним, оскільки контролюючим органом безпідставно збільшено суму грошового зобов`язання з рентної плати за користування надрами. Позивач зазначає, що відповідачем враховано тільки витрати підприємства, пов`язаних з розливом води (бутилюванням), а інші витрати, пов`язані з передпродажною підготовкою, протиправно не були враховані. Позивач також пояснює, що ПП "Український водний сервіс" добуває воду підземну для подальшого перепродажу, та виробляє інший вид продукції, а саме питну воду торгової марки Небесна криниця, очищена вода використовується у складі напою і за неї сплачується рентна плата за спеціальне використання води за ставкою 73,73 гривні за 1 куб. метр підземної води. Позивач підсумовує, що ним надавалися усі підтверджуючі документи щодо понесених витрат, які не були включені до витрат, пов`язаних з передпродажною підготовкою виготовленої продукції, а тому спірне податкове повідомлення-рішення підлягає скасуванню, у зв`язку з чим просить суд позовні вимоги задовольнити.

Відповідач надав суду відзив, в якому заперечує проти задоволення позову та зазначає, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення є правомірним, оскільки перевіркою встановлено заниження позивачем суми рентної плати за користування надрами за період з 01.01.2018 по 31.12.2023. Відповідач також стверджує, що посилання позивача про те, що вода видобувається для подальшої переробки і виробництва іншого виду товарної продукції, не підтверджується документально. Таким чином, на переконання відповідача, доводи позивача не спростовують висновків документальної позапланової перевірки, відтак просить суд у задоволенні позовних вимог відмовити.

Позивач також надав до суду відповідь на відзив та додаткові пояснення, у яких зауважено, що реалізується не корисна копалина, а питна вода, а тому відсутні підстави для застосування бази оподаткування рентною платою, передбаченої пп. 257.1 статті 252 ПК України, тобто за фактичними цінами реалізації.

Ухвалою суду від 30.01.2025 відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 03.03.2025 задоволено клопотання представника відповідача та визначено здійснювати подальший розгляд адміністративної справи №320/3702/25 в порядку загального позовного провадження.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 25.03.2025 закрито підготовче провадження у справі та призначено судовий розгляд справи по суті.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29.04.2025 постановлено подальший розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження.

Встановивши правові позиції сторін по справі та їх обґрунтування, розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, оглянувши письмові докази, які були надані до матеріалів справи, судом встановлено наступне.

На підставі направлень від 25.07.2024 №7246/10-36-07-01-15, №7247/10-36-07-01-15 та наказу ГУ ДПС у Київській області від 25.07.2024 №1984-п, відповідно до пп. 19-1.1.1 п. 19-1.1. ст. 19-1, п.п. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20, п.п. 75.1.2 п. 75.1 ст. 75, п.п. 78.1.4 п. 78.1 ст. 78, п. 82.2 ст. 82, п.п. 69.2-1, п.п. 69.2-2 п.69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України, проведено документальну позапланову виїзну перевірку Приватного підприємства «УКРАЇНСЬКИЙ ВОДНИЙ СЕРВІС» з метою встановлення дотримання вимог податкового законодавства при декларуванні податкових зобов?язань з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин за звітний період з 01.01.2018 по 31.12.2023.

Перевіркою відображених показників за період з 01.01.2018 по 31.12.2023 у загальній сумі 153 038,65 грн встановлено, що на формування цих показників мало вплив здійснення операцій із видобутку прісних підземних вод.

Перевіркою встановлено, що ПП «УКРАЇНСЬКИЙ ВОДНИЙ СЕРВІС» при заповненні Додатку 1 з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин за. 1 кв. 2018 року, за 2 кв. 2018 року, за 3 кв. 2018 року, за 4 кв. 2018 року, за 1 кв. 2019 року, за 2 кв. 2019 року, за 3 кв. 2019 року, за 4 кв. 2019 року, за 1 кв. 2020 року, за 2 кв. 2020 року, за 3 кв. 2020 року, за 4 кв. 2020 року, за 1 кв. 2021 року, за 2 кв. 2021 року, за 3 кв. 2021 року, за 4 кв. 2021 року, за 1 кв. 2022 року, за 2 кв. 2022 року, за 3 кв. 2022 року, за 4 кв. 2022 року, за 1 кв. 2023 року, за 2. кв. 2023 року, за 3 кв. 2023 року, за 4 кв. 2023 року незаповнені рядки 10.1 «вартість одиниці товарної продукції за фактичними цінами реалізації», ряд. 10.1.3 «обсяг (кількість) реалізації». У зв?язку з чим, контролюючий орган дійшов висновку, що підприємством нараховано рентної плати за видобування корисних копалин за розрахунковою ціною, замість найбільшої з величин (за фактичними цінами реалізації чи розрахункової вартості).

На підставі встановлених перевіркою обставин, відповідач стверджує, що найбільшою величиною є вартість одиниці продукції за фактичними цінами реалізації.

За період з 01.01.2018 по 31.12.2023 ПП «УКРАЇНСЬКИЙ ВОДНИЙ СЕРВІС» задекларовано рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин в розмірі 153 038,65 грн., за результатами перевірки якої встановлено її заниження на загальну суму 2 835 534,41 грн, в т.ч.: на 52 015,85 грн за 1 кв. 2018 року, на 97 266,57 грн за 2 кв. 2018 року, на 18 838,19 грн за 3 кв. 2018 року, на 13 774,17 грн за 4 кв. 2018 року, на 88 595,63 грн за 1 кв. 2019 року, на 200 351,20 грн за 2 кв. 2019 року, на 255 436,02 грн за 3 кв. 2019 року, на 260 744,57 грн за 4 кв. 2019 року, на 162 900,70 грн за 1 кв. 2020 року, на 82 178,26 грн за 2 кв. 2020 року, на 163 378,98 грн за 3 кв. 2020 року, на 180 310,62 грн за 4 кв. 2020 року, на 140 549,45 грн за 1 кв. 2021 року, на 149 431,08 грн за.2 кв. 2021 року, на 160 357,40 грн за. 3 кв. 2021 року, на 198 681,90 грн за 4 кв. 2021 року, на 132 940,95 грн за 1 кв. 2022 року, на 21 803,64 грн за 2 кв. 2022 року, на 37 886,59 грп за 3 кв. 2022 року, на 80 709,65 грн за 1 кв. 2023 року, на 81 017,62 грн за 2 кв. 2023 року, на 122 621,15 грн за 3 кв. 2023 року, на 140 738,79 грн за 4 кв. 2023 року.

Враховуючи вищевикладене, за результатами перевірки складено акт від 08.08.2024 № 41610/10-36-07-01-17/33092952, яким встановлено порушення п. 252.7 ст. 252 ПК України, що призвело до заниження ПП «УКРАЇНСЬКИЙ ВОДНИЙ СЕРВІС» рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин на загальну суму 2 835 534,41 грн.

Не погоджуючись із висновками акта перевірки, позивачем подано заперечення від 20.08.2024 до акта перевірки, за результатами розгляду якого відповідач листом від 03.09.2024 № 16091/12/10-36-07-01 проінформував про залишення без змін висновків, викладених в акті перевірки.

На підставі матеріалів перевірки, відповідачем прийнято спірне податкове повідомлення-рішення від 10.09.2024 № 1 про збільшення суми грошового зобов`язання з рентної плати за користування надрами за основним платежем 2 835 534,41 грн. та застосування штрафних санкцій в сумі 473 564,17 грн.

Не погоджуючись з правомірністю оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи спір по суті, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 67 Конституції України, кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються ПК України.

Пунктом 44.1 ст. 44 ПК України визначено, що для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.

Підпунктом 14.1.37 пункту 14.1 статті 14 ПК України визначено, що господарська діяльність гірничодобувного підприємства з видобування корисних копалин для цілей розділу XI цього Кодексу - діяльність гірничодобувного підприємства, яка охоплює процеси добування та первинної переробки корисних копалин.

Відповідно до пп. 14.1.51 п. 14.1 ст. 14 ПК України добування корисних копалин - сукупність технологічних операцій з вилучення, зокрема з покладів дна водойм, та переміщення, у тому числі тимчасове зберігання, на поверхню частини надр (гірничих порід, рудної сировини тощо), що вміщує корисні копалини та спеціальних видів робіт з добування корисних копалин, до яких відноситься підземна газифікація та виплавляння, хімічне та бактеріальне вилуговування, дражна та гідравлічна розробка розсипних родовищ, гідравлічний транспорт гірничих порід покладів дна водойм.

Підпунктом 14.1.91 п. 14.1 ст. 14 ПК України визначено, що корисні копалини - природні мінеральні утворення органічного і неорганічного походження у надрах, у тому числі будь-які підземні води, а також техногенні мінеральні утворення в місцях видалення відходів виробництва та втрат продуктів переробки мінеральної сировини, які можуть бути використані у сфері матеріального виробництва і споживання безпосередньо або після первинної переробки.

Підпунктом 252.1.1 ст. 252 ПК України визначено, що платниками рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин є суб`єкти господарювання, у тому числі громадяни України, іноземці та особи без громадянства, зареєстровані відповідно до закону як підприємці, які набули права користування об`єктом (ділянкою) надр на підставі отриманих спеціальних дозволів на користування надрами (далі - спеціальний дозвіл) в межах конкретних ділянок надр з метою провадження господарської діяльності з видобування корисних копалин, у тому числі під час геологічного вивчення (або геологічного вивчення з подальшою дослідно-промисловою розробкою) в межах зазначених у таких спеціальних дозволах об`єктах (ділянках) надр.

Згідно п. 252.6 ст. 252 ПК України базою оподаткування рентною платою за користування надрами для видобування корисних копалин є вартість обсягів видобутих у податковому (звітному) періоді корисних копалин (мінеральної сировини), яка окремо обчислюється для кожного виду корисної копалини (мінеральної сировини) для кожної ділянки надр на базових умовах поставки (склад готової продукції гірничого підприємства).

Пунктом 252.7 ст. 252 ПК України визначено, що вартість відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) у податковому (звітному) періоді обчислюється платником для кожної ділянки надр на базових умовах поставки (склад готової продукції гірничого підприємства) за більшою з таких її величин або за фактичними цінами реалізації відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) (пп. 252.7.1. п.. 252.7.ст. 252 ПК України) або за розрахунковою вартістю відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства видобутої корисної копалини (мінеральної сировини), крім вуглеводневої сировини, а також руд заліза (пп. 252.7.2 п. 252.7 ст. 252 ПК України).

Згідно п. 252.8 ст. 252 ПК України у разі обчислення вартості товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) за фактичними цінами реалізації вартість одиниці відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) встановлюється платником рентної плати за величиною суми доходу, отриманого (нарахованого) від виконаних у податковому (звітному) періоді господарських зобов?язань з реалізації відповідного обсягу (кількості) такого виду товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини).

Пунктом 252.9 ст. 252 ПК України визначено, що до витрат платника рентної плати, пов`язаних з операціями передпродажної підготовки, у тому числі пакуванням, фасуванням (бутелюванням), а також з доставкою (перевезенням, транспортуванням) товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) споживачу, належать:

252.9.1. витрати, пов`язані з операціями передпродажної підготовки, у тому числі пакуванням, фасуванням (бутелюванням), а також з доставкою (перевезенням, транспортуванням) товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) із складу готової продукції платника рентної плати (вузла обліку, входу до магістрального трубопроводу, пункту відвантаження споживачу або на переробку, межі розділу мереж із споживачем) споживачу, а саме: з доставкою (перевезенням, транспортуванням) магістральними трубопроводами, залізничним, водним та іншими видами транспорту; із зливанням, наливанням, навантаженням, розвантаженням та перевантаженням; з оплатою послуг портів, зокрема портових зборів; з оплатою транспортно-експедиторських послуг;

252.9.2. витрати з обов`язкового страхування вантажів, обчислені відповідно до законодавства;

252.9.3. митні платежі у разі реалізації за межі митної території України.

Пунктом 252.11 статті 252 ПК України визначено, що у разі обчислення вартості відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) за розрахунковою вартістю до витрат платника рентної плати за податковий (звітний) період включаються:

- матеріальні витрати, у тому числі витрати, пов`язані з виконанням господарських договорів із давальницькою сировиною, за винятком матеріальних витрат, пов`язаних із: зберіганням; транспортуванням; пакуванням, у тому числі фасуванням (бутелюванням); проведенням іншого виду підготовки (включаючи передпродажну підготовку), крім операцій, що віднесені до операцій первинної переробки (збагачення) у значенні, наведеному у розділі I цього Кодексу, для реалізації відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини); виробництвом і реалізацією інших видів продукції, товарів (робіт, послуг) (п.252.11.1. ст. 252 ПК України);

- витрати з оплати праці, крім витрат з оплати праці працівників, які не зайняті в господарській діяльності з видобування відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) (п.252.11.2. ст. 252 ПК України);

- витрати з ремонту основних засобів, крім витрат на ремонт основних засобів, не пов`язаних технічно та технологічно з господарською діяльністю з видобування відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) (п.252.11.3. ст. 252 ПК України);

- інші витрати, що належать до складу витрат, у тому числі витрати, розподілені згідно з принципами облікової політики платника рентної плати, понесені ним в періоди, коли господарська діяльність з видобування корисних копалин не провадилася у зв`язку із сезонними умовами проведення видобувних робіт, крім витрат, не пов`язаних з господарською діяльністю з видобування відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини), у тому числі: які виникають в результаті формування фінансових резервів; на сплату процентів боргових зобов`язань платника рентної плати; на внесення рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин; на сплату штрафів та/або неустойки чи пені за рішенням сторін договору або за рішенням відповідних державних органів, суду (п.252.11.4. ст. 252 ПК України).

Судом встановлено, що позивачем надано оборотно-сальдові відомості по балансовим рахункам 231, 25, 131, 133, 631,661, 651, на підставі даних яких ПП «Український водний сервіс» формувало дані рядків р.9, р. 10.2.1, р. 10.2.2, р. 10.2.3, р. 10.2.4, р. 10.2.5 Розрахунків з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин (Додаток 1 до податкової декларації з рентної плати) за звітні періоди 1 квартал 2018 - 4 квартал 2024.

В наданих документах містяться «Розрахунки собівартості води, видобутої зі скважин» ПП «Український водний сервіс» складені поквартально за період 1 кв. 2018 - 4 кв. 2024 років.

Бухгалтерські довідки з додатками містять вихідні дані, необхідні для розрахунку рентної плати, а саме:

- об?єм піднятої води зі скважин;

- розрахунок витрат на забір та підняття води в розрізі затвердженого обліковою політикою переліку витрат;

- розрахункову собівартість видобутої води (на одиницю);

- значення коефіцієнту рентабельності гірничого підприємства;

-розрахункову вартість товарної продукції гірничого підприємства (видобутої корисної копалини).

Довідки щодо добутку та розподілу води за період 1 кв. 2018 - 4 кв. 2024 років, у яких містяться дані для заповнення додатку 1 та додатків 5 до Податкової декларації з рентної плати за період 1 кв. 2018 - 4 кв. 2024 років, яка містить таблиці 1 «Вода, піднята зі скважин та передана на виробництво», 2 «Вода технічна», 3 «Вода доочищена, що входить до складу напоїв».

ПП «Український водний сервіс» облік видобутої зі скважин 1 4725 (1) та 2 4725 (2) підземної води здійснює з застосуванням лічильників (ЛВКЧ -50і №50000156; ЛВКЧ-50i №50000055; MTK-UA 50/300 15, OF № 30; MTK-UA 50/300 15OF № 49) окремо по кожній свердловині.

Кількість добутої води щоденно відображається у «Журналах обліку водоспоживання (водовідведення) водовимірювальними приладами тa обладнанням» відповідно до показань встановлених лічильників води.

Кількісний облік піднятої зі скважин води здійснюється ПП «Український водний сервіс» на балансовому рахунку 25 «Напівфабрикати».

За даними оборотно-сальдової відомості по рахунку 25, «Журналів обліку водоспоживання (водовідведення) водовимірювальними приладами тa обладнанням» наданих «Довідок щодо добутку та розподілу води» за 1 квартал 2018 року - 4 квартал 2024 року ПП «Український водний сервіс» видобуло зі скважин та передало на виробництво воду в загальній кількості 283244,200 куб.м.

Суд звертає увагу, що актом перевірки не встановлено розбіжностей між сумами задекларованих у Додатку 1 з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин витрат та даними бухгалтерського обліку.

Відтак, суд вказує про правомірність дій позивача щодо включення понесених позивачем витрат при розрахунку рентної плати за видобування корисних копалин, оскільки зазначені витрати підтверджуються первинними документами та регістрами бухгалтерського обліку ПП «Український водний сервіс» за період 1 кв. 2018 р. - 4 кв. 2024 рік.

Пунктом 252.12 ст. 252 ПК України визначено, що під час обчислення розрахункової вартості відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) також враховуються:

- сума нарахованої амортизації, крім суми нарахованої амортизації на основні засоби і нематеріальні активи, що підлягають амортизації, але не пов`язані технічно та технологічно з господарською діяльністю з видобування відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) (п.252.12.1. ст. 252 ПК України);

- сума амортизації витрат, пов`язаних з господарською діяльністю з видобування відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) (п.252.12.2. ст. 252 ПК України).

Пунктом 252.10 ст. 252 ПК України визначено, що вартість одиниці кожного виду товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) обчислюється як співвідношення суми доходу, отриманого платником рентної плати від реалізації відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини), визначеної відповідно до пункту 252.8 цієї статті, та обсягу (кількості) відповідного виду реалізованої товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини), що визначається за даними бухгалтерського обліку запасів готової продукції такого платника.

Відповідно до п.252.16 ст.252 Податкового кодексу України розрахункова вартість одиниці відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) (Цр) обчислюється за такою формулою:

Цр = (Вмп + (Вмп х Крмпе)) / Vмп =, де Вмп - витрати, обчислені згідно з пунктами 252.11 - 252.15 цієї статті (у гривнях); Крмпе - коефіцієнт рентабельності гірничого підприємства, обчислений у матеріалах геолого-економічної оцінки запасів корисних копалин ділянки надр, затверджених центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр (десятковий дріб). Гірничі підприємства, що порушили строк регулярної повторної геолого-економічної оцінки запасів корисних копалин ділянки надр, обчислюють податкові зобов`язання із застосуванням коефіцієнта рентабельності, що дорівнює трикратному розміру облікової ставки Національного банку України; Vмп - обсяг (кількість) товарної продукції гірничого підприємства - видобутих корисних копалин (мінеральної сировини), що видобута за податковий (звітний) період.

Абзацем 6 п. 252.18 ст. 252 ПК України визначено, що податкові зобов`язання з рентної плати за користування надрами для відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) в межах однієї ділянки надр за податковий (звітний) період обчислюються за такою формулою:

Пзн = Vф х Вкк х Свнз х Кпп, де :

Vф - обсяг (кількість) відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) у податковому (звітному) періоді (в одиницях маси або об`єму);

Вкк - вартість одиниці відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини), обчислена згідно з пунктами 252.7 - 252.17 цієї статті

Свнз - величина ставки рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин (у відсотках), встановлена у пункті 252.20 цієї статті;

Кпп - коригуючий коефіцієнт, величина якого відповідає встановленому у пункті 252.22 цієї статті або величині добутку кількох коефіцієнтів, встановлених у пункті 252.22 цієї статті, у разі наявності підстав їх одночасного застосування за відповідними критеріями.

Так, при виконанні обчислень для визначення ренти за використання надр використовується наступна формула, яка відповідає вимогам пункту 252.18 ПК України:

Рнадра (ряд. 13) = Обсяг видобутку (ряд. 9) ? Вартість одиниці (ряд. 10) х К (ряд. 11) ? Ср (ряд. 12), де

- обсяг видобутку - обсяг видобутої корисної копалини (об?єкт оподаткування) визначається з первинних документів на видобуток, що заповнюються на підставі лічильників, які встановлені на місцях видобування. Одиниця виміру - згідно регламентуючого документу, округлення з точністю до 3-х десяткових знаків;

- вартість одиниці товарної продукції (корисної копалини) - розрахункова вартість, що визначається на підставі витрат на виробництво (видобуток корисної копалини) та коефіцієнту рентабельності;

- коригуючий коефіцієнт (К) - дорівнює 1, так як при видобутку підземних вод такий коефіцієнт не встановлений ст.252.22 ПКУ;

- ставка ренти (Ср) - дорівнює 0,05, так як для видобутку підземної води рента складає 5% від вартості товарної продукції підприємства (корисної копалини), відповідно до п. 252.20 ПКУ.

Судом встановлено, що основний вид діяльності підприємства є: 11.07 Виробництво безалкогольних напоїв; виробництво мінеральних вод та інших вод, розлитих у пляшки.

Підприємство розміщене поруч з артезіанською свердловиною, глибиною 216 метрів, оснащений сучасним автоматизованим обладнанням, безперервний процес виробництва проходить багатоступінчастий контроль, що гарантує на виході питну воду найвищої якості.

Для здійснення господарської діяльності, а саме виробництва води питної використовує власний об?єкт нерухомості (характеристика об?єкта: Завод по розливу питної води), загальною площею - 1178,7 кв.м, яке розташоване: 08296 Київська обл., Бучанський р-н, Бучанська ТГ, селище Ворзель, вул. Ковельська, 4.

Для забезпечення підприємницької діяльності ПП «Український Водний Сервіс» отримано:

- спеціальний дозвіл на користування надрами реєстраційний номер 6243 від 02.02.2018. Мета користування надрами згідно даного дозволу: видобування питних підземних вод та їх використання за умови доведення якості води до вимог ДСанПіп 2.2.4-171-10 «Гігієнічні вимоги до питної води, призначеної для споживання людиною», виданий Державною службою геології та надр України. Назва родовища - ділянка Ворзельська - 2 Ірпінського родовища (свердловини № 4725 (1), № 4725(2)). Строк дії дозволу 20 років;

- дозвіл на спеціальне водокористування № 528/КВ/49д-18 від 17.10.2018, строк дії з 17.10.2018 до 17.10.2023; № 122/КВ/49д-23 від 05.09.2023, строк дії з 05.09.2023 по 05.09.2028 р., видані Державним агентством водних ресурсів України. Фактичне місце здійснення діяльності (водокористування): свердловини № 4725(1) та № 4725(2), Київська область, Бучанський район, м. Ірпінь, смт. Ворзель, р. Рокач, басейн р. Ірпінь, район басейну р. Дніпро. Джерело водопостачання підземний: водоносний горизонт 60/ЧЕР/ДНЕПР/0923/0028/Р.РОКАЧ. Місце скиду зворотних (стічних) вод каналізаційна мережа КП «Ірпіньводоканал»;

- сертифікат № UA.Б. 110-2, зареєстрований в реєстрі Органу сертифікації 24.03.2021, що чинний до 23.03.2024, виданий Органом сертифікації систем управління ДП «УКРМЕТРТЕСТСТАНДАРТ». Даний сертифікат засвідчує, що система управління безпечності харчових продуктів ПП «Український Водний Сервіс», стосовно виробництва води питної обробленої торгової марки Небесна Криниця відповідає вимогам ISO 22000:2018;

- сертифікат № UA.Б.141-24, зареєстрований в реєстрі Органу сертифікації 02.04.2024 чинний до 01.04.2027, виданий Органом сертифікації систем управління ДП «УКРМЕТРТЕСТСТАНДАРТ». Даний сертифікат засвідчує, що система керування безпечністю харчових продуктів ПП «Український Водний Сервіс», стосовно виробництва води питної обробленої торгової марки Небесна Криниця (Категорія харчового ланцюга CIV за ДСТУ ISO/TS 22003:2019 відповідає вимогам ДСТУ ISO 22000:2019 (ISO 22000:2018, IDT).

Забір підземних вод (код корисної копалини 1.4.01.00) здійснюється за допомогою двох свердловин: свердловина № 4725(1) глибиною 128,0 м та потужністю 10,0 м.куб/год., свердловина № 4725(2) глибиною 90,0 м та потужністю 25,0 м.куб/год. Водолічильне обладнання встановлене.

У разі видобутку підземних вод підприємство є платником рентної плати не тільки за воду, а й за користування надрами для видобування корисних копалин., оскільки підземні води належать до корисних копалин згідно з пп.14.1.91 п. 14.1 ст. 14 ПК України, відповідно до якого корисні копалини - природні мінеральні утворення органічного і неорганічного походження у надрах, у тому числі будь-які підземні води, а також техногенні мінеральні утворення в місцях видалення відходів виробництва та втрат продуктів переробки мінеральної сировини, які можуть бути використані у сфері матеріального виробництва і споживання безпосередньо або після первинної переробки.

Як вбачається з матеріалів справи, ПП «Український водний сервіс» видобуває корисну копалину для товарної переробки і виробництва іншого виду товарної продукції. Так, судом встановлено, що позивач видобуває підземну воду для подальшого перепродажу, а також виробляє інший вид продукції, а саме воду питну торгової марки Небесна криниця. Підземні води, які добуті, розподіляються на очищенні і технічні. Очищені води використовуються у складі напоїв і за них сплачується рентна плата за спеціальне використання за ставкою 73,73 грн. за 1 м3 підземної води.

Судом встановлено, що для розрахунку рентної плати (додаток 5 до Податкової декларації) спочатку весь обсяг отриманої води розділяється на воду, яка використана за виробництво напоїв (увійшла до їх складу), і на воду, яка пішла на інші цілі, а потім для кожної частини застосовується своя ставка. Загальний обсяг використаної води водокористувач (ПП «Український водний сервіс») визначає на підставі показників вимірювальних приладів (п.п. 255.11.10 ПКУ).

Оскільки ПП «Український водний сервіс» є платником рентної плати за спеціальне використання води, то, відповідно до п. 255.5 ПК України, окремо встановлено ставки рентної плати для випадків:

1) використання води у господарській діяльності суб?єкта господарювання у випадку забору води із поверхневих та підземних водних об?єктів (пп. 255.5.1 та 255.5.2 ПКУ). Ставка встановлена в гривнях за 100 м3 використаної води залежно від джерела (басейну річки, з якої зібрано воду) або місця знаходження підземного джерела;

2) використання води для виробництва напоїв (п.п. 255.5.6 ПКУ). Розмір ставки визначений у гривнях за 1 м3 використаної води і відрізняється залежно від того, з якого об?єкта поверхневого чи підземного відбувся забір. Відтак, для поверхневих джерел та підземних джерел встановлені різні ставки.

Об?єкт оподаткування (фактичний обсяг води, який використано, з урахуванням обсягу втрат води в системах водопостачання) множиться на ставку податку і коригується на відповідний коефіцієнт.

Судом також встановлено, що ПП «Український водний сервіс» здійснює видобуток підземних вод для виробництва бутильованої питної води, що передбачає процес очищення підземно води до стадії повної демінералізації, з подальшою її штучною мінералізацією, тобто не здійснює реалізацію видобутої корисної копалини, а реалізує питну воду.

Відповідно до Державного класифікатора продукції та послуг (ДК 016:2010), затвердженого наказом Держспоживстандарт України від 11.10.2010p. №457 ДКПП призначений, зокрема, забезпечувати функціонування системи оподаткування суб`єктів господарювання. Виходячи з положень ДКПП, питна вода не класифікується як корисна копалина.

Так, відповідно до секції «В» «Продукція добування корисних копалин і розроблення кар?єрів», питна вода не належить до категорії корисних копалин, а належить до секції «Е» Водопостачання; каналізація; поводження з відходами та послуги щодо рекультивування" за кодом 36.0011-00.00.

Відповідно до Закону України «Про питну воду» від 10.01.202 №2918-1, фасована питна вода, як харчовий продукт, є предметом нецентралізованого питного водопостачання.

Для цілей оподаткування, згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, підземна питна вода після її очищення та фасування, змінює вид продукції корисна копалина на продукцію вода питна.

Суд вказує, що застосування ПП «Український водний сервіс» розрахункової вартості одиниці товарної продукції гірничного виробництва та ставки рентної плати в розмірі 5% при визначенні розміру податкового зобов`язання з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин в період з 1 кв. 2018 року по 4 кв. 2024 р. є обгрунтованим.

Таким чином, суд погоджується з доводами позивача про те, що видобуту підземну воду до моменту її очищення та фасування на кінець звітного кварталу оподатковується на підставі пп.257.7.2 п. 252.7 ст. 252 ПК України за її розрахунковою вартістю, як видобуту корисну копалину.

Після очищення та фасування води підстави для застосування положень пп.252.7.1 п. 252.7 ст. 252 ПК України відсутні, оскільки очищена питна фасована вода перетворюється на продукцію вода питна, код ДКПП 36.00.11-00.00, а відтак не виникає об`єкт оподаткування.

Тобто, реалізується не корисна копалина, а питна вода, а тому і відсутні підстави бази оподаткування рентною платою, передбаченої пп.252.7.1 п. п. 252.7 ст. 252 ПК України, а саме за фактичними цінами реалізації відповідного виду товарної продукції - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини).

Крім того, продукція Приватного підприємства «Український водний сервіс» підтверджена відповідними сертифікатами відповідності, зі змісту яких вбачається, що підприємство виробляє воду питну оброблену негазовану «Небесна Криниця». Вказане додатково свідчить про те, що кінцевим продуктом не є корисною копалиною, а є готовою продукцією, яка реалізується позивачем на користь споживачів. Відтак, доходи від реалізації питної води не можуть бути базою для розрахунку рентної плати за пп. 252.7.1 ПК України.

Суд вказує, що при вирішенні спору щодо правильності розрахунку платником податків податкових зобов`язань з плати за користування надрами з застосуванням однієї з величин (яка є більшою), що визначені нормами Податкового кодексу України, необхідно враховувати, що саме контролюючий орган, в силу вимог процесуального закону (ч. 2 ст. 71 КАС України) має довести неправильність такого розрахунку та необґрунтованість застосуванням платником податків обраної величин для відповідного обрахунку зобов`язань зі плати за користування надрами, тобто меншої величини. Відповідно контролюючий орган має довести правильність донарахування податкових зобов`язань позивачу, зокрема і шляхом надання розрахунку з всіма передбаченими складовими за якими розраховується плата за користування надрами.

Разом з тим, суд не погоджується з висновками контролюючого органу щодо правомірності прийняття податкового повідомлення - рішення від 10.09.2024 №1, яким ПП "Український водний сервіс" збільшено суму грошового зобов`язання з плати за користування надрами за основним платежем 2 835 534,41 грн. та застосування штрафних санкцій в сумі 473 564,17 грн., з огляду на відсутність обґрунтованих доводів та ненадання належних та достатніх доказів на підтвердження неправильного розрахунку позивачем плати за користування надрами, а саме використання позивачем розрахункової вартості, яка, як стверджує контролюючий орган, є меншою за фактичну ціну реалізації.

Крім того, матеріали справи не містять будь - яких посилань на первинні документи, за результатами дослідження яких можна було б стверджувати про помилковість розрахунку позивачем плати за користування надрами.

Стосовно посилань відповідача про безпідставне незаповнення позивачем додатку 1 з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин суд вказує про їх необгрунтованість, оскільки, враховуючи вищевикладені висновки суду, позивач не заповнював рядки 10.1 Вартість одиниці товарної продукції за фактичними цінами реалізації через те, що ним здійснювалася реалізація не корисної копалини, а питної води.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про помилковість висновку контролюючого органу щодо правомірності оскаржуваного податкового повідомлення - рішення від 10.09.2024 №1, яким ПП "Український водний сервіс" збільшено суму грошового зобов`язання з плати за користування надрами, оскільки всупереч вимог процесуального закону (ч. 2 ст. 71 КАС України) контролюючим органом не доведено факту порушення позивачем вимог норм Податкового кодексу України в частині розрахунку плати за користування надрами та не надано належних доказів в підтвердження того, що вартість товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (води підземної) за фактичними цінами реалізації є більшою у співставленні з розрахунковою вартістю.

За визначенням частини першої статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Достатніми, у розумінні частини першої статті 76 КАС України, є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

За змістом частини другої вищезазначеної правової норми процесуального закону, питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Разом з тим частина перша статті 77 КАС України покладає на кожну сторону обов`язок довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Враховуючи встановлені обставини справи та правове регулювання спірних правовідносин суд приходить до висновку про наявність достатніх правових підстав для визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Київській області від 10.09.2024 №1 з мотивів його необгрунтованості.

Таким чином, суд вважає заявлені позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню.

Частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позову до суду в загальному розмірі 30 280,00 грн, що документально підтверджується платіжним документом № 2190 від 12.12.2024.

Суд зазначає, що на час вирішення справи, позивачем не заявлено до стягнення понесені витрати на професійну правничу допомогу, не надано до суду відповідних доказів, у зв`язку з чим, вирішенню судом такі витрати за ст. 134 та ст. 139 КАС України, під час винесення рішення у даній справі, не підлягають.

Отже, оскільки позовну заяву задоволено частково, сплачений судовий збір за подачу позову до суду в сумі 30 280,00 грн підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача - ГУ ДПС у Київській області у сумі 30 280,00 грн.

Керуючись статтями 2, 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

в и р і ш и в:

Адміністративний позов Приватного підприємства "Український водний сервіс" задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Київській області від 10.09.2024 №1.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Київській області (03151, м. Київ, вул. Святослава Хороброго, 5а, ) на користь Приватного підприємства "Український водний сервіс" (08296, Київська область, вул. Ковельська, буд. 4, ) понесені судові витрати у сумі 30 280,00 грн. (тридцять тисяч двісті вісімдесят) гривень 00 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лисенко В.І.