Справа № 160/2111/25
Суддя: Ільков Василь Васильович
Дата ухвалення: 2025-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 травня 2025 року Справа № 160/2111/25
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Ількова В.В.,
розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у місті Дніпрі адміністративну справу №160/2111/25 за позовом ОСОБА_1 до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку, наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку, стягнення моральної шкоди,-
УСТАНОВИВ:
Позивач звернулась з позовом до суду, та просить суд:
визнати протиправним на скасувати висновок, затверджений наказом «Про затвердження Висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Східного офісу Держаудитслужби, які займають посади державної служби категорії «Б» і «В», у 2024 році» від 04.12.2024 № 535-0 в частині затвердження висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності головного державного аудитора відділу контролю в аграрній галузі, екології та природокористування Східного офісу Держаудитслужби Міщенко Ніни Олександрівни:
визнати протиправним та скасувати наказ Відповідача від 10.12.2024 №545-0 «Про звільнення ОСОБА_1 »;
поновити ОСОБА_1 на посаді головного державного аудитора відділу контролю в аграрній галузі, екології та природокористування Східного офісу Держаудитслужби;
стягнути з Відповідача на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу;
стягнути з Відповідача на користь ОСОБА_1 моральну шкоду внаслідок незаконного звільнення у сумі 300 000,0 (триста тисяч ) гривень.
Ухвалою суду від 31.01.2025 року позовну заяву було залишено без руху, з підстав передбачених ст.ст. 122,123,160,161 КАС України
Позивачем усунуті недоліки позовної заяви.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.02.2025р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі. Вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.
Витребувано додаткові докази по справі, зокрема:
- накази про прийняття позивача на роботу;
- висновок, затверджений наказом «Про затвердження Висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Східного офісу Держаудитслужби, які займають посади державної служби категорії «Б» і «В», у 2024 році» від 04.12.2024 №535-0 в частині затвердження висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності головного державного аудитора відділу контролю в аграрній галузі, екології та природокористування Східного офісу Держаудитслужби Міщенко Ніни Олександрівни:
- наказ відповідача від 10.12.2024 №545-0 «Про звільнення ОСОБА_1 »;
- усі наявні матеріли, що послугували для прийняття висновоку, затвердженого наказом «Про затвердження Висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Східного офісу Держаудитслужби, які займають посади державної служби категорії «Б» і «В», у 2024 році» від 04.12.2024 № 535-0;
довідку про середньомісячний та середньоденний заробіток позивача із зазначенням відомостей про розмір її грошового забезпечення за два останні повні місяці роботи;
- матеріали службового розслідування (за наявності);
- докази щодо дати ознайомлення позивача зі спірними наказами
- усі наявні докази, що послугували підставою для прийнятті спірних рішень;
- усі наявні докази щодо суті спору.
18.03.2025 року відповідачем подано відзив на позовну заяву по справі №160/2111/25.
25.03.2025 року відповідачем подано клопотання про долучення документів до матеріалів справи №160/2111/25.
25.03.2025 року позивачем до суду подано відповідь на відзив по справі №160/2111/25.
08.04.2025 року відповідачем до суду подані заперечення на відповідь на відзив по справі №160/2111/25.
Ухвалою суду від 18.04.2025 року продовжено строк розгляду адміністративної справи №160/2111/25 до 19.05.2025р., включно.
У відповідності до приписів статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно ч.5 ст.262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
У відповідності до вимог ст.258 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Отже, рішення у цій справі приймається судом 16.05.2025 року, тобто у межах строку встановленого ст.258 Кодексу адміністративного судочинства України.
У обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що на висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців апарату Східного офісу Держаудитслужби, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», у 2024 році, затвердженого наказом Східного офісу Держаудитслужби від 04.12.2024 року за №535-о«Про затвердження висновків щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців у 2024 році» в частині затвердження висновку щодо негативної оцінки результатів службової діяльності головного державного аудитора відділу контролю в аграрній галузі, екології та природокористування Східного офісу Держаудитслужби; ОСОБА_1 проведено без дотримання принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості.
Взаємодії та поваги до гідності державного службовця.
Щодо доводів відповідача щодо недотримання позивачем виконавської дисципліни (в частині несвоєчасного надсиланя висновку на заперечення до акту ревізії), вказує, що позивачем зазначений висновок не надсилався (позивач знаходився у цей день на лікарняному).
Окрім цього, позивач вказує на постійні цькування, з боку посадових осіб відповідача.
Посилаючись на вказані обставини позивач звернулась до суду із цим позовом за захистом своїх порушених прав.
Крім того, посилалась на те, що відповідачем їй завдано моральну шкоду, яку вона оцінює у розмірі 300 000,00 гривень.
ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА
Від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого вказано, що оцінювання позивача, зокрема й оціночну співбесіду, проведено його безпосереднім керівником.
Позивач з оскарженими наказами про затвердження результатів оцінювання та про звільнення ознайомлений своєчасно.
Висновки про результати оцінювання здійснені правомірно, обґрунтовано та не свідчать про їх невідповідність.
Щодо моральної шкоди вказують про те, що на їх думку, вимоги Позивача щодо виплати моральної шкоди взагалі є необгрунтованими.
Позивач не надала суду жодних доказів спричинення їй моральної шкоди. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів) що обґрунтовують вимоги, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновком експертів; показанням свідків.
Позивач стверджуючи про те, що йому діями посадових осіб Відповідача завдано моральну шкоду, не довів факту завдання моральних страждань душевних переживань та психологічного розладу, наявність втрат майнового чи не майнового характеру, що настали у зв`язку з неправомірною діяльністю Відповідача, як суб`єкта владних повноважень.
ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
Суд, дослідив матеріали справи, з`ясував Усі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, оцінив докази, які мають значення для розгляду і вирішення позову по суті, проаналізував застосування норм матеріального та процесуального права, встановив таке.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що наказом Східного офісу Держаудитслужби від 04.12.2024 № 535-о «Пре затвердження висновків щодо оцінювання результатів службової діяльності Східного офісу Держаудитслужби, які займають посади державної служби категорії «Б» і «В», у 2024 році» затверджено висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців апарату Східного офісу Держаудитслужби, відповідно до якого ОСОБА_1 за результатам оцінювання виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за 2024 рік визначено негативну оцінку.
Відповідно до пункту 4 частини першої статті 83, пункту 3 частими першої статті 87 Закону України «Про державну службу» від 10.12.2015 №889- VIII, у зв`язку з отриманням негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності за 2024 рік, наказом від 10.12.2024 року №545-о ОСОБА_1 припинено державну службу та звільнено з посади головного державного аудитора відділу контролю в аграрній галузі, екології та природокористування Східного офісу Держаудитслужби 13.12.2024 року.
На виконання вимог статті 44 Закону начальником відділу контролю в аграрній галузі, екології та природокористування Східного офісу Держаудитслужби Канівцем О.М. було проведено оцінювання результатів службової діяльності головного державного аудитора цього відділу ОСОБА_1 , як державного службовця категорії «В», за 2024 рік.
Так, як вже зазначено вище, наказом Східного офісу Держаудитслужби від 04.12.2024 № 535-о «Про затвердження висновків щодо оцінювання результатів службової діяльності Східного офісу Держаудитслужби, які займають посади державної служби категорії «Б» і «В», у 2024 році» затверджено висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців апарату Східного офісу Держаудитслужби, відповідно до якого ОСОБА_1 за результатами оцінювання виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за 2024 рік визначено негативну оцінку.
У ході розгляду зазначеної скарги було відібрано пояснення від начальника відділу контролю в аграрній галузі, екології та природокористування Східного офісу Держаудитслужби Канівця О.М., в яких зазначалось, що оціночна співбесіду у відділі проведено 07.11.2024 начальником відділу Канівцем О.М. на основі усних пояснень ОСОБА_1 та за присутності фахівців Відділу ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .
За результатом такої співбесіди та на виконання абз.2 п.39 Порядку №640 начальником відділу був заповнений додаток №9 «Результати виконання завдань державним службовцем, який займає посаду держаної служби категорії «Б» або «В». ОСОБА_1 в той самий день, 07.11.2024 року ознайомилась з результатами оцінювання та зазначила, що з оцінкою категорично не згодна, обґрунтування додаються на 10 аркушах.
ОСОБА_1 ставилось під сумнів результати такої співбесіди.
Встановлено, що позивач в позовній заяві висловлює незгоду з виставленими балами щодо виконання завдань.
Однак, за результатами оцінювання позивача, відповідач дійшов до висновку, що згідно з результатами виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за 2024 рік головний державний аудитор відділу контролю в аграрній галузі, екології та природокористування Східного офісу ОСОБА_1 , на основі розрахунку середнього балу за виконання кожного із визначених завдань, отримала середню оцінку 2,33 бали, що відповідає негативній оцінці (від «0» по «2,49»), а саме - з трьох завдань перше та друге виконано частково, третє виконано повністю. По першому завданню виставлено бал «2», по другому - бал «1», по третьому завданню - бал «4».
Не погоджуючись з прийнятими рішеннями та звільненням, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, доводам позивача, викладеним в позовній заяві, та доводам відповідача, викладених в відзиві на позов, суд врахував такі норми чинного законодавства, які діяли на момент виникнення спірних правовідносин, та релевантні їм джерела права.
V. ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
Відносини, що виникають у зв`язку з вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються Законом України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII «Про державну службу» (далі Закон № 889-VIII).
Відповідно до пункту 4 ст. 83 Закону № 889 державна служба може бути припинена за ініціативою суб`єкта призначення (статті 87, 87-1 цього Закону).
За приписами пункту 3 частини першої статті 87 Закону № 889-VIII підставою для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення є отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності.
Частиною першою статті 44 Закону № 889 визначено, що результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри.
Згідно з частиною другою статті 44 Закону № 889 оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення).
Відповідно до частини третьої статті 44 Закону № 89 оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу.
За приписами частини 4 статті 44 Закону № 889 державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання.
Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.
Частиною одинадцятою статті 44 Закону № 889 передбачено, що порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців затверджується Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 року № 640 із відповідними змінами затверджений Порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців. (далі Порядок №640).
Відповідно до пункту 3 Порядку № 640 оцінювання проводиться з дотриманням принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості, взаємодії та поваги до гідності державного службовця.
Пунктом 9 Порядку № 640 передбачено, що оцінювання проводиться поетапно: визначення завдань і ключових показників; визначення результатів виконання завдань; затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).
Згідно з пунктом 10 Порядку № 640 завдання і ключові показники повинні відображати кінцевий результат, на досягнення якого спрямовано службову діяльність державних службовців, вимірюватися в кількісному та/або якісному вираженні.
Відповідно до пункту 13 Порядку № 640 визначення результатів виконання завдань проводиться у жовтні грудні за період з 1 січня поточного року або з дати визначення завдань і ключових показників до дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань.
Пунктом 15 Порядку № 640 передбачено, що для визначення результатів виконання завдань суб`єктом призначення приймається наказ (розпорядження), в якому зазначається: список державних службовців; строк визначення результатів виконання завдань; доручення, необхідні для організаційного забезпечення проведення цього етапу оцінювання (у разі потреби).
Згідно з п. 16 Порядку № 640 висновок затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення у грудні звітного року.
Пунктом 37, 38 Порядку № 640 передбачено, що для визначення результатів виконання завдань безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) проводить з державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії Б або В, оціночну співбесіду.
У разі тимчасової відсутності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії Б або В, або його повторної неявки для проходження оціночної співбесіди у визначені безпосереднім керівником строки визначення результатів виконання завдань проводиться безпосереднім керівником та керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) без оціночної співбесіди в установлений строк. У разі тимчасової відсутності у зв`язку з відрядженням або відпусткою такого державного службовця за його заявою до безпосереднього керівника оціночна співбесіда та визначення результатів виконання завдань проводяться раніше.
Відповідно до пункту 38 Порядку № 640 перед проведенням оціночної співбесіди державний службовець, який займає посаду державної служби категорії Б або В, заповнює форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії Б або В, за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині відомостей щодо себе та займаної посади, опису досягнутих результатів у розрізі кожного визначеного завдання та строку його фактичного виконання.
Згідно з п.39 Порядку № 640 оціночна співбесіда проводиться на основі усних пояснень державного службовця, який займає посаду державної служби категорії Б або В, про виконання завдань і ключових показників та його письмового звіту, що подається у довільній формі (у разі його подання державним службовцем). Під час оціночної співбесіди також визначаються потреби у професійному навчанні та розглядаються пропозиції щодо завдань і ключових показників на наступний період. Після проведення оціночної співбесіди безпосереднім керівником заповнюється форма щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії Б або В, за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині виставлення балів, визначення оцінки та їх обґрунтування, а також визначення потреб у професійному навчанні. Безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) виставляє державному службовцю негативну, позитивну або відмінну оцінку (крім випадків, коли жодне із завдань не підлягає оцінюванню) з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання (з урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 4.
Відповідно пункту 40 Порядку № 640 безпосередній керівник передає службі управління персоналом оформлену в установленому порядку форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії Б або В, за відповідний рік згідно з додатком 8 для зберігання в особовій справі такого державного службовця.
У разі визначення результатів виконання завдань без оціночної співбесіди безпосередній керівник передає службі управління персоналом зазначену форму без відмітки про ознайомлення державного службовця. Державний службовець зобов`язаний ознайомитися з результатами виконання завдань протягом п`яти робочих днів після виходу на роботу.
За приписами пункту 40-1 Порядку № 640 служба управління персоналом узагальнює результати виконання завдань державними службовцями. Якщо за підсумками визначення результатів виконання завдань державному службовцю виставлена негативна оцінка, служба управління персоналом інформує про це суб`єкта призначення та передає йому матеріали оцінювання такого державного службовця (завдання і ключові показники, звіт щодо виконання поставлених завдань і ключових показників (у разі подання), заповнену форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії Б або В, за відповідний рік згідно з додатком 8, зауваження державного службовця щодо оцінювання результатів його службової діяльності (у разі подання). Для встановлення обґрунтованості виставлення державному службовцю негативної оцінки суб`єкт призначення вивчає матеріали оцінювання і в разі необхідності заслуховує пояснення відповідного державного службовця та/або його безпосереднього керівника.
У разі необґрунтованості негативної оцінки, виставленої державному службовцю, суб`єкт призначення зазначає своє обґрунтування у формі згідно з додатком 8 та не затверджує висновок з такою оцінкою. У такому разі процедура оцінювання результатів службової діяльності відповідного державного службовця припиняється.
За приписами пункту 41 Порядку № 640 висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій Б і В, в якому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка, за формою згідно з додатком 5 затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.
Пунктом 42 Порядку № 640 передбачено, що висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій Б і В, в якому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка, за формою згідно з додатком 5 затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.
Додатком №4 до Порядку №640 визначено Критерії виставлення балів при оцінюванні службової діяльності державного службовця (далі Критерії виставлення балів), а саме:
«0» балів - завдання не виконано або під час його виконання порушено вимоги законодавства у сфері запобігання корупції;
«1» бал - завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату, або завдання виконане з демонстрацією неспроможності одночасного забезпечення на належному рівні і своєчасного виконання посадових обов`язків, або під час виконання такого завдання порушено вимоги правил етичної поведінки, або процес досягнення результату чи сам результат мав негативний відгук з боку користувачів, споживачів, співвиконавців, керівництва тощо;
«2» бали - завдання виконано, але з порушенням строку виконання та/або із залученням до виконання завдання інших осіб (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, аналізі нормативно-правових актів, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку самостійність, недостатність знань нормативно-правових актів, вимог до підготовки службових документів, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника тощо);
«3» бали - завдання виконано своєчасно, результат якого повною мірою можна використати в роботі. Робота проводилась ефективно з дотриманням правил етичної поведінки;
«4» бали - завдання виконано своєчасно (завчасно), результат високої якості, його досягнуто з високим ступенем самостійності (за необхідності командної роботи), ініціативності, робота проводилась ефективно, з дотриманням правил етичної поведінки. Під час виконання завдання державним службовцем вносилися пропозиції щодо інших документів або їх удосконалення. Пройдено професійне навчання відповідно до індивідуальної програми, за результатами якого нараховано не менше ніж 0,4 кредиту Європейської кредитної трансферно-накопичувальної системи (ЄКТС).
При цьому, згідно додатку 8 до Порядку №640 набрання державним службовцем середнього балу від 3,65 до 4 є відмінною оцінкою, від 2,5 до 3,64 позитивною, а від 0 до 2,49 негативною оцінкою.
Також, за приписами Порядку № 640 проведення оціночної співбесіди з державним службовцем є обов`язковою складовою етапу визначення результатів виконання завдань, без якого такі результати не можуть бути визначені, за винятком випадків тимчасової відсутності державного службовця або його повторної неявки для проходження оціночної співбесіди, докази чого у цій справі відповідачем не подавались і такі доводи ним не заявлялись.
VІ. ОЦІНКА СУДУ
Результати виконання позивачем завдань державного службовця за 2024 рік заповнені в.о. начальника відділу контролю в аграрній галузі, екології та природокористування Східного офісу Держаудитслужби, який відповідно до посадової інструкції позивача є одночасно і його керівником, та виставлено негативну оцінку.
За унормуванням ч. 4 ст. 44 Закону № 889 відповідач повинен був ознайомити позивача з цими результатами під підпис протягом трьох календарних днів із зазначеної дати.
Так, згідно матеріалів справи, відповідно до результатів оцінювання результатів службової діяльності за 2024 рік, що проведено у Східному офісі Держаудитслужби відповідно до Порядку №640 ОСОБА_1 за «Результатами виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за 2024 рік» виставлено оцінку начальником відділу контролю в аграрній галузі, екології та природокористування Східного офісу Держаудитслужби Канівцем О.М. «негативно».
Позивач ознайомлена з такими результатами 05.12.2024 року під особистий підпис, що відповідає вказаним вище положенням та відповідно не спростовується позивачем.
Не погоджуючись з результатами оцінки своєї службової діяльності за 2024 рік та наведеним обґрунтуванням, у місячний строк, позивачем було подано керівнику державної служби (начальнику Східного офісу Держаудитслужби Довгому В.В.) скаргу про скасування негативного висновку із зазначенням фактів порушення її прав або перешкод у їх реалізації; в свою чергу, суб`єктом призначення надіслано їй обґрунтовану письмову відповідь («Про результати розгляду скарги»).
Листом від 30.12.2024 року №040426-16/7490-2024 Східний офіс Держаудстслужби повідомив позивача, що оцінювання результатів виконання Завдань у 2024 році відбувалось на основі її усних пояснень, наданих під час оціночної співбесіди, тож оцінка службової діяльності є об`єктивною, відповідає встановленим критеріям та не підлягає перегляду.
Позивач у позові висловлює свою незгоду з виставленими балами виконання завдань.
Додатком 5 до Порядку № 640 затверджено критерії визначення балів. Зазначеним додатком визначаються наступні критерії та відповідні їм бали:
завдання не могло бути виконано через обставини, які об`єктивно унеможливили його виконання і щодо яких державний службовець не міг впливати чи пропонувати інший спосіб виконання завдання, зокрема через тимчасову непрацездатність, відсторонення від виконання посадових обов`язків (повноважень), простій, тимчасову відсутність державного службовця з інших причин - передбачає виставлення позначки «не підлягає оцінюванню»;
завдання не виконано або під час його виконання порушено вимоги законодавства у сфері запобігання корупції - передбачає виставлення балу «0»;
завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату, або завдання виконане з демонстрацією неспроможності одночасного забезпечення на належному рівні і своєчасного виконання посадових обов`язків, або під час виконання такого завдання порушено вимоги правил етичної поведінки, або процес досягнення результату чи сам результат мав негативний відгук з боку користувачів, споживачів співвиконавців, керівництва тощо - передбачає виставленню балу «1»;
завдання виконано, але з порушенням строку виконання та/або із залученням до виконання завдання інших осіб (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги виробленні алгоритму роботи, аналізі нормативно-правових актів, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку самостійність, недостатність знань нормативно-правових актів, вимог до підготовки службових документів, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника тощо) - передбачає виставлення балу «2»;
завдання виконано своєчасно, результат якого повною мірою можна використати в роботі. Робота проводилась ефективно з дотриманням правил етичної поведінки - передбачає виставлення балу «3»;
завдання виконано своєчасно (завчасно), результат високої якості, його досягнуто з високим ступенем самостійності (за необхідності командної роботи), ініціативності, робота проводилась ефективно, з дотриманням правил етичної поведінки. Під час виконання завдання державним службовцем вносилися пропозиції щодо інших документів, процесів, процедур, заходів або їх удосконалення. Пройдено професійне навчання відповідно до індивідуальної програми підвищення рівня професійної компетентності/індивідуальної програми професійного розвитку, за результатами якого нараховано не менше ніж 0,4 кредиту Європейської кредитної трансферно-накопичувальної системи (ЄКТС) - передбачає виставлення балу «4».
Оцінці підлягали ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця ОСОБА_1 по завданнях, які в.о. начальником відділу Золотухіною О.Г. були визначені, а саме:
Забезпечення ефективного та результативного проведення ревізій Східного офісу Держаудитслужби.
Покращення якості проведення державних фінансових аудитів.
Проходження професійного навчання в межах виконання індивідуальної програми професійного розвитку державного службовця.
По кожному з вказаних завдань були визначені також ключові показники результативності, ефективності та якості.
Згідно з Результатами виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за 2024 рік головний державний аудитор відділу контролю в аграрній галузі, екології та природокористування Східного офісу Міщенко Н.О., на основі розрахунку середнього балу за виконання кожного із визначених завдань, отримала середню оцінку 2,33 бали, що відповідає негативній оцінці (від «0» по «2,49»), а саме - з трьох завдань перше та друге виконано частково, третє виконано повністю. По першому завданню виставлено бал «2», по другому - бал «1», по третьому завданню - бал «4».
Позивач вказує у позові на те, що такі висновки відповідача є неналежними, оскільки на її думку є необ`єктивними.
Доказів спростування наведеного не надано.
Так, відповідно до пункту 37 Порядку № 640, для визначення результатів виконання завдань безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) проводить з державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», оціночну співбесіду.
Пунктом 38 Порядку № 640 визначено, що перед проведенням оціночної співбесіди державний службовець, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», заповнює форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за відповідний рік згідно з додатком 9 у частині відомостей щодо себе та займаної посади, опису досягнутих результатів у розрізі кожного визначеного завдання та строку його фактичного виконання. Державний службовець заповнює зазначену форму у відповідній частині і передає безпосередньому керівникові в електронній формі.
Пунктом 39 Порядку передбачено, що оціночна співбесіда проводиться на основі усних пояснень державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», про виконання завдань і ключових показників та його письмового звіту, що подається у довільній форм відповідно до абзацу першого пункту 9-1 цього Порядку (у разі його подання державним службовцем).
Після проведення оціночної співбесіди безпосереднім керівником заповнюється форма щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за відповідний рік, згідно з додатком 9 у частині виставлення балів, визначення оцінки та їхнього обґрунтування. Безпосередній керівник разом з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) виставляє державному службовцю негативну, позитивну або відмінну оцінку (крім випадків, коли жодне із завдань не підлягає оцінюванню) з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 5.
У ході розгляду зазначеної скарги було відібрано пояснення від начальника відділу контролю в аграрній галузі, екології та природокористування Східного офісу Держаудитслужби Канівця О.М. в яких зазначалось, що оціночна співбесіду у відділі проведено 07.11.2024 начальником відділу Канівцем О.М. на основі усних пояснень ОСОБА_1 та за присутності фахівців Відділу Золотухіної О.Г, Бутурлима О.М. та ОСОБА_4 .
За результатом такої співбесіди та на виконання абз.2 п.39 Порядку №640 начальником відділу був заповнений додаток №9 «Результати виконання завдань державним службовцем, який займає посаду держаної служби категорії «Б» або «В».
ОСОБА_1 в той самий день, ознайомилась з результатами оцінювання та зазначила, що з оцінкою категорично не згодна, обґрунтування додаються на 10 аркушах. При цьому ОСОБА_1 ставилось під сумнів результати такої співбесіди.
Однак, слід вказати про доводи позивача щодо неналежної оцінки посадовими особами відповідача виконаними позивачем завдань, здійсненими під час оцінювання результатів службової діяльності державних службовців.
Дослідивши надані учасниками справи докази, слід дійти до висновку, що відповідач під час здійснення оцінювання дійшов до передчасного висновку, що показник результативності позивачем не виконаний.
При цьому належних доказів про те, що дійсно позивачем не виконаний показник результативності, суду не надано.
Щодо доводів відповідача про те, що позивачем завдання № 1 виконано з порушенням строку виконання та із залученням до виконання інших осіб, під час виконання завдання позивач потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, суттєвому корегуванні проектів документів, проявляв низьку самостійність, проте, жодних доказів на підтвердження зазначеного матеріали справи не містять, зокрема певних документів, прикладів коригування документів іншими особами/виробленні алгоритму роботи, ПІБ залучених для допомоги у виконанні зазначеного завдання осіб, тощо.
Неподання проекту акту ревізії Управління каналу Дніпро-Донбас не є ключовим показником результативності, якості проведення ревізії, якості документування ревізії.
Щодо доводів відповідача у Відзиві щодо недотримання Позивачем виконавської дисципліни (в частині несвоєчасного надсиланя висновку на заперечення до акту ревізії), позивачем зазначений висновок не надсилався (позивач знаходився у цей день на лікарняному).
Беззаперечних доказів порушення позивачем дисципліни матеріали справи не містять.
Щодо другого завдання, слід вказати про те, що відповідачем у Відзиві не заперечується факт виконання Позивачем в повному обсязі одного із ключових показників Завдання 2.
При цьому, відповідачем не надає суду доказів щодо невпровадження позивачем пропозицій (Звітів про результати діяльності Держаудитслужби, її міжрегіональниї територіальних органів (аудит) форми №3-кр за 2023-2024 роки, додатки 3 та 6 до вказаних Звітів відділу контролю, тощо).
Окрім того, у своїй позовній заяві позивач посилається на застосування посадових осіб до позивача негативних заходів впливу та застосування окремих форм проявів мобінгу, що призвело до незаконного звільнення позивача зі служби.
За таких обставин, в сукупності досліджених доказів, слід дійти до висновку, що при проведенні оцінювання позивача, відповідач дійшов до передчасного висновку про негативне оцінювання результатів службової діяльності позивача, що є підставою для визнання висновків оцінювання недійсними, а відтак і наказ про звільнення з посади за результатами проведення такого оцінювання також підлягає скасуванню.
Щодо позовних вимог про поновлення позивача на посаді головного державного аудитора відділу контролю в аграрній галузі, екології та природокористування Східного офісу Держаудитслужби, а також стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, внаслідок прийняття відповідачем незаконного рішення, в цій частині спірні правовідносини врегульовані нормами Кодексу законів про працю України (далі КЗпП України).
Згідно ст.235 КЗпП України, у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.
При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.
З урахуванням наведеного вище, виходячи із аналізу положень чинного законодавства України та оцінки наявних у матеріалах справи доказів в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню.
Щодо відшкодування моральної шкоди, суд зазначає про таке.
Статтею 56 Конституції України гарантовано право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної чи моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.
Згідно статті 1167 Цивільного кодексу України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
Моральна шкода відшкодовується незалежно від вини органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, фізичної або юридичної особи, яка її завдала: 1) якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки; 2) якщо шкоди завдано фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування як запобіжного заходу тримання під вартою або підписки про невиїзд, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту або виправних робіт; 3) в інших випадках, встановлених законом.
Відповідно до роз`яснень, даних в пункті 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31.03.1995 №4, моральна шкода це втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.
Згідно частини 1 статті 23 Цивільного кодексу України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її права
Частиною 2 статті 23 Цивільного кодексу України передбачено, що моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи
У постанові від 06.04.2023 року у справі № 200/5144/20-а, Верховний Суд сформулював загальні підходи до відшкодування моральної шкоди, завданої суб`єктом владних повноважень.
Зокрема, суд дійшов висновку, що адекватне відшкодування шкоди, зокрема й моральної, за порушення прав людини є одним із ефективних засобів юридичного захисту.
Моральна шкода полягає у стражданні або приниженні, яких людина зазнала внаслідок протиправних дій. Страждання і приниження - емоції людини, змістом яких є біль, мука, тривога, страх, занепокоєння, стрес, розчарування, відчуття несправедливості, тривала невизначеність, інші негативні переживання.
Порушення прав людини чи погане поводження із нею з боку суб`єктів владних повноважень завжди викликають негативні емоції.
Проте, не всі негативні емоції досягають рівня страждання або приниження, які заподіюють моральну шкоду.
Оцінка цього рівня залежить від усіх обставин справи, які свідчать про мотиви протиправних дій, їх інтенсивність, тривалість, повторюваність, фізичні або психологічні наслідки та, у деяких випадках, стать, вік та стан здоров`я потерпілого.
Загальні підходи до відшкодування моральної шкоди, завданої органом державної влади, були сформульовані Верховним Судом у постановах від 10 квітня 2019 року у справі №464/3789/17, від 27 листопада 2019 року у справі №750/6330/17. Зокрема, Суд дійшов висновку, що адекватне відшкодування шкоди, зокрема й моральної, за порушення прав людини є одним із ефективних засобів юридичного захисту (пункт 49). Моральна шкода полягає у стражданні або приниженні, яких людина зазнала внаслідок протиправних дій. Страждання і приниження - емоції людини, змістом яких є біль, мука, тривога, страх, занепокоєння, стрес, розчарування, відчуття несправедливості, тривала невизначеність, інші негативні переживання (пункт 52). Порушення прав людини чи погане поводження із нею з боку суб`єктів владних повноважень завжди викликають негативні емоції. Проте, не всі негативні емоції досягають рівня страждання або приниження, які заподіюють моральну шкоду. Оцінка цього рівня залежить від усіх обставин справи, які свідчать про мотиви протиправних дій, їх інтенсивність, тривалість, повторюваність, фізичні або психологічні наслідки та, у деяких випадках, стать, вік та стан здоров`я потерпілого.
У справах про відшкодування моральної шкоди, завданої органом державної влади або органом місцевого самоврядування, суд, оцінивши обставин справи, повинен встановити чи мали дії (рішення, бездіяльність) відповідача негативний вплив, чи досягли негативні емоції позивача рівня страждання або приниження, встановити причинно-наслідковий зв`язок та визначити співмірність розміру відшкодування спричиненим негативним наслідкам.
З огляду на характер правовідносин між людиною і державою (в особі органу державної влади чи органу місцевого самоврядування), з метою забезпечення реального та ефективного захисту прав людини, у справах адміністративного судочинства саме на суб`єкта владних повноважень-відповідача покладається тягар спростування факту заподіяння моральної шкоди та доведення неадекватності (нерозумність, несправедливість) її розміру, визначеного позивачем.
Поняття «моральна шкода» є оціночним, комплексним і таким, що потребує дослідження в кожному окремому випадку.
У справі, що розглядається, суд не ставить під сумнів існування у позивача певного емоційного дискомфорту під час виникнення цього спору, оскільки така реакція сторони, чиї права є порушеними, не може викликати жодного сумніву.
Водночас позивачем не доведено, а судом не встановлено, що її негативні емоції досягли рівня страждань або приниження, які є моральною шкодою, будь-яких доказів на підтвердження факту шкоди та обґрунтування її розміру позивачем не надано.
При цьому, саме лише зазначення у позові про постійну психоемоційну напругу, депресивний стан, погане самопочуття, що виникли внаслідок порушення органом державної влади прав її прав, не можуть слугувати виключною підставою для стягнення моральної шкоди.
Натомість, моральна шкода має бути обов`язково аргументована поза розумним сумнівом із зазначенням того, які конкретно дії спричинили моральні переживання та наскільки вони були інтенсивними, щоб сягнути рівня страждань.
Зважаючи на те, що позивачем не надано доказів, що прямо чи опосередковано підтверджують заподіяння їй сильних душевних страждань, шкоди здоров`ю, чи інших втрат немайнового характеру, з яких суд міг би встановити характер та обсяг моральних страждань і матеріальні витрати, понесені позивачем, підстави для задоволення позовних вимог про стягнення моральної шкоди - відсутні.
При цьому, суд виходить з положень, закріплених в п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень, де вказано, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Отже, враховуючи вищевикладене, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України, суд вважає, що позовні вимоги мають бути задоволені частково.
VІІ. ВИСНОВКИ СУДУ
Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини четвертої статті 242 КАС України судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до частини першої статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.
Верховенство права - це панування права в суспільстві. Верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості, свободи, рівності тощо.
Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості, ідеї права, яка значною мірою дістала відображення в Конституції України.
Справедливість - одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права, яка проявляється в рівності всіх перед законом, цілях і засобах, що обираються для їх досягнення.
Справедливе застосування норм права - є передусім недискримінаційний підхід та неупередженість.
Положеннями частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною другою статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з частинами першою та другою статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.
Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Отже, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позивачем обґрунтовані та доведені позовні вимоги у вказаній вище частині.
Оцінивши докази, які є у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та, враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов до висновку про часткове задоволення позову ОСОБА_1 до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку, наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку, стягнення моральної шкоди.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зазначає, про таке.
Судові витрати покласти на позивача згідно до ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України (в частині скасування висновку, поновлення на посаді, стягнення суму середнього заробітку за час вимушеного прогулу).
Судові витрати покласти на позивача згідно до ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України (в частині відшкодування моральної шкоди, оскільки в цій частині в позові відмовлено).
Керуючись статтями 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
УХВАЛИВ:
Позовну заяву ОСОБА_1 до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку, наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку, стягнення моральної шкоди задовольнити частково.
Визнати протиправним на скасувати висновок, затверджений наказом «Про затвердження Висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Східного офісу Держаудитслужби, які займають посади державної служби категорії «Б» і «В», у 2024 році» від 04.12.2024 № 535-о в частині затвердження висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності головного державного аудитора відділу контролю в аграрній галузі, екології та природокористування Східного офісу Держаудитслужби ОСОБА_1 .
Визнати протиправним та скасувати наказ Східного офісу Держаудитслужби від 10.12.2024 №545-о «Про звільнення ОСОБА_1 ».
Поновити ОСОБА_1 на посаді головного державного аудитора відділу контролю в аграрній галузі, екології та природокористування Східного офісу Держаудитслужби з 14.12.2024 року.
Стягнути з Східного офісу Держаудитслужби на користь ОСОБА_1 суму середнього заробітку за час вимушеного прогулу.
Рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді головного державного аудитора відділу контролю в аграрній галузі, екології та природокористування Східного офісу Держаудитслужби та стягнення суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць допустити до негайного виконання.

У задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.

Розподіл судових витрат не здійснюється відповідно до ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

Відповідач: Східний офіс Держаудитслужби (49101, м.Дніпро, вул.В.Антоновича, 22, корп. 2, ).

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено 16.05.2025 року.

Суддя В.В. Ільков