Справа № 520/31974/23
Суддя: Тітов О.М.
Дата ухвалення: 2025-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

з питань відстрочення виконання рішення суду

22 травня 2025 року № 520/31974/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Тітова О.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відстрочення судом виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.10.2024 у справі за позовом Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргуї, -

встановив:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся відповідач, ОСОБА_1 , із заявою про відстрочення виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.10.2024 у справі №520/31974/24 про стягнення податкового боргу.

В обґрунтування заяви заявник посилається на ті обставини, що на теперішній час ОСОБА_1 є непрацюючою особою, не має самостійних доходів. З огляду на воєнний стан на складу економічну ситуацію в країні, проживання в маленькому містечку, ОСОБА_1 має труднощі в пошуку нової роботи. Окрім цього, ОСОБА_1 має сім`ю, яка складається з шести осіб: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 дружина, ОСОБА_3 син, ОСОБА_4 мати, ОСОБА_5 батько, ОСОБА_6 брат. Батьки та брат ОСОБА_1 не працюють, не мають самостійного заробітку. Єдиним доходом для них є орендна плата за надання їх земельних ділянок у користуванням іншим особам. Проте вказаний розмір орендної плати не є щомісячним доходом, сплачується один раз на рік та його розмір не в змозі покривати всі потреби батьків та брата, а саме потреби в продуктах харчування, засобах першої необхідності, ліках, сплаті комунальних послуг тощо. Відтак, ОСОБА_1 змушений утримувати не лише своїх дружину та сина, але й непрацюючих батьків та брата. Окрім цього, батьки та брат ОСОБА_1 мають серйозні вади здоров`я, що зумовлює необхідність витрачання коштів на їх лікування та підтримку життєдіяльності.

В судове засіданні сторони не з`явились, були належним чином повідомлені про час та місце проведення судового засідання.

Вирішуючи зазначене клопотання суд зазначає наступне.

Позивач звернувся до суду з позовом, у якому просив: стягнути до бюджету України з фізичної особи ОСОБА_7 . ІНФОРМАЦІЯ_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 . місце реєстрації: АДРЕСА_1 ), суму податкового боргу в загальному розмірі 97 324,73 гривень.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 10 жовтня 2024 року адміністративний позов задоволено. Стягнуто до бюджету України з фізичної особи ОСОБА_7 . ІНФОРМАЦІЯ_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 . місце реєстрації: АДРЕСА_1 ), суму податкового боргу в загальному розмірі 97 324,73 гривень.

Так, статтею 14 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що судове рішення, яким закінчується розгляд справи в адміністративному суді, ухвалюється іменем України. Судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

За правилами статті 378 Кодексу адміністративного судочинства України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Наведена норма не містить конкретного переліку обставин для відстрочення виконання судового рішення, а лише встановлює критерії для їх визначення, надаючи суду в кожному конкретному випадку повноваження вирішувати питання про їх наявність з урахуванням усіх обставин справи.

Верховний Суд у постанові від 05 березня 2020 у справі №820/1509/17 звернув увагу на те, що вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання рішення, суд із певною свободою розсуду повинен враховувати майнові інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини кожної сторони у виникненні спору, наявність надзвичайних непереборних подій, інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини (як то, зокрема, ненадання (несвоєчасне надання) бюджетних асигнувань або бюджетних зобов`язань заявнику та/або недоведення (несвоєчасне доведення) фінансування видатків до заявника - отримувача бюджетних коштів в обсязі, достатньому для своєчасного виконання ним грошових зобов`язань та/або погашення податкового боргу, а також неперерахування (несвоєчасне перерахування) заявнику з бюджету коштів в обсязі, достатньому для своєчасного виконання ним грошових зобов`язань та/або погашення податкового боргу, у тому числі в рахунок оплати наданих заявником послуг (виконаних робіт, поставлених товарів); загроза виникнення неплатоспроможності (банкрутства) заявника в разі своєчасної та в повному обсязі сплати ним грошового зобов`язання або погашення податкового боргу в повному обсязі; недостатність майна заявника - фізичної особи для своєчасної та у повному обсязі сплати грошового зобов`язання або погашення податкового боргу в повному обсязі або відсутність у нього такого майна; сезонний характер виробництва та/або реалізації товарів (робіт, послуг) заявником; виконання заявником плану реорганізації власного виробництва та/або зміна його організаційної структури, що призводить (може призвести) до значного спаду виробництва протягом певного періоду).

При цьому, питання відстрочення виконання судового рішення жодним чином не звільняє відповідача від обов`язку сплати податкового боргу та від настання наслідків у разі невиконання (несвоєчасного виконання) такого обов`язку.

Верховний Суд у постанові від 30 січня 2020 у справі №819/150/17 зазначив про те, що необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання саме таких строків відтермінування виконання рішення в цілому. Наявність підстав для відтермінування має бути доведена боржником. Строки відтермінування знаходяться у прямій залежності від обставин, що викликають необхідність надання додаткового строку для повного виконання рішення суду. Надання такого не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника, натомість повинне базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувачів і боржників.

Оцінюючи доводи заяв про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, суди повинні враховувати, що ці заходи не повинні створювати боржнику можливість ухилятися від виконання судового рішення. До уваги повинні братися не лише реальний майновий стан боржника, але й його наміри, що свідчать про бажання виконати рішення.

Так, до матеріалів заяви представником відповідача були докази підтвердження скрутного матеріального становища та виписки з медичних документів щодо фізичного стану членів родини відповідача.

Крім того було надано свідоцтво про народження дитини та шлюбу.

З урахування несприятливого матеріального становища ОСОБА_1 та членів його сім`ї, незадовільного стану здоров`я його батьків та брата, з огляду на перебування на його утриманні малолітньої дитини, діючий в Україні воєнний стан, відсутність роботи та надмірний розмір боргу, який визначений рішенням суду, просить відстрочити виконання рішення суду для надання йому можливості сплатити суму боргу у розмірі 97 324,73 грн.

Суд звертає увагу, що відстрочення виконання судового рішення у даній справі не змінює статус заборгованості.

За таких обставин, дослідивши долучені заявником докази, з метою дотримання розумного балансу між інтересами позивача та реальними можливостями відповідача суму боргу, а також з огляду на те, що відповідач від виконання рішення не уникає, судом вбачається скрутне фінансове становище відповідача, яке є підставою для задоволення вказаної заяви та відстрочення виконання рішення суду.

Відповідно до ч.5 ст.378 КАС України, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови.

Керуючись ст.243, 248, 250, 256, 294, 295, 297, 378 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву задовольнити.

Відстрочити виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16 жовтня 2024 року по справі № 520/31974/23 про стягнення з ОСОБА_1 , до бюджету України суми податкового боргу в розмірі 97 324,73 грн., до 16.10. 2025 року.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Тітов О.М.