Справа № 640/7005/20
Суддя: Скраль Т.В.
Дата ухвалення: 2025-05-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

23 травня 2025 року м. Ужгород№ 640/7005/20
Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Скраль Т.В., розглянувши в письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Мілк-Інвест» (02068, м. Київ, вул. Срібнокільська,2а/60, ) до Головного управління ДПС у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, код ВП 44116011), Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська площа, 8, ) про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

25 березня 2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Мілк-Інвест» звернулося до суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України, якою просить: 1) визнати протиправним та скасувати рішення ГУ ДПС у м. Києві, яка приймає рішення про реєстрації ПН/РК в ЄРПН або відмову в такій реєстрацій від 07.02.2020 № 1451481/32129834 про відмову в реєстрації розрахунку коригування від 12.01.2020 № 66 до податкової накладної від 12.01.2020 № 57; 2) зобов`язати ДПС України зареєструвати в ЄРПН розрахунок коригування від 12.01.2020 № 66 до податкової накладної від 12.01.2020 № 57 датою фактичного подання.

30 березня 2020 року ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва відкрито провадження по даній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Законом України від 13 грудня 2022 року № 2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» (далі - Закон № 2825-IX) ліквідовано вказаний адміністративний суд. Так, відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя. Інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» щодо забезпечення розгляду адміністративних справ», але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України. Справи, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України, до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

На виконання вимог Закону № 3863-ІХ наказом ДСА України від 16 вересня 2024 року № 399 затверджено Порядок передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва (далі - Порядок № 399).

Пунктом 22 Порядку № 399 встановлено, що на підставі отриманих примірників протоколу та переліку судових справ відповідальною особою протягом семи робочих днів після завершення автоматизованого розподілу судових справ передаються судові справи до судів, визначених за результатами автоматизованого розподілу.

На виконання положень Закону № 2825-IX та відповідно до Порядку № 399 справу передано на розгляд до Закарпатського окружного адміністративного суду.

07 березня 2025 зазначена справа надійшла до Закарпатського окружного адміністративного суду, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції суду на супровідному листі, та за результатом автоматизованого розподілу судової справи між суддями передана для розгляду судді Скраль Т.В..

07 березня 2025 року ухвалою суду прийнято до свого провадження адміністративну справу № 640/7005/20. Розгляд справи провести за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (без виклику) сторін. Судовий розгляд справи по суті призначено на 10 квітня 2025 року.

10 квітня 2025 року ухвалою суду замінено відповідача у справі, а саме: Головне управління ДПС у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, ) на його правонаступника - Головне управління ДПС у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, код ВП 44116011).

1. Позиції сторін.

Заявлені позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що в оскаржуваному рішенні зазначено, що позивачем не надано копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних. Як зазначалося вище позивачем направлено відповідачу № 1 пояснення та копії первинних документів на підтвердження інформації зазначеній в розрахунку коригування, реєстрацію якого зупинено. Проте, в порушення наведених вимог законодавства в оскаржуваному рішенні хоч і вказано, втім не зазначено, які саме із наданих позивачем документів складені з порушенням законодавства та норми якого саме закону порушено, або яких саме документів не вистачає. При цьому, у рішенні Відповідачем № 1 необґрунтовано причини неприйняття до уваги поданих позивачем пояснень та документів. Отже, враховуючи наявність у позивача права на складання розрахунку коригування до податкової накладної у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, у тому числі не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, передбаченого пунктом 192.1. ст. 192 ПК України та на наявність первинних документів, які підтверджують інформацію зазначену у розрахунку коригування № 66 від 12 січня 2020 р. до податкової накладної № 57 від 12 січня 2020 р. та на те, що позивачем були надані відповідачу пояснення та копії вказаних документів, відповідач не мав правових підстав для відмови позивачу у реєстрації розрахунку коригування № 66 від 12 січня 2020 р. до податкової накладної № 57 від 12 січня 2020 p., а тому рішення комісії Головного управління ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 07.02.2020 р. № 1451481/32129834 є протиправним та підлягає скасуванню.

23 квітня 2020 року відповідачем 1 подано до суду відзив на позовну заяву, в якому просять відмовити в задоволенні позову. В обґрунтування зазначено, що у пункті 14 Порядку зупинення наведено вичерпний перелік документів необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі. Відсутність даних документів свідчить про безтоварність господарської операції ТОВ «Мілк-Інвест», згідно якої виписана податкова накладна та вказує на відсутність підстав для виписки та реєстрації податкової накладної №66 від 12.01.2020, оскільки така операція не призвела до зміни майнового стану позивача та його контрагента, а лише оформлена документально. В даному випадку, потрібно звернути увагу, що відповідно до п. 44. 2 Податкового кодексу України, для обрахунку об`єкта оподаткування платник податку на прибуток використовує дані бухгалтерського обліку та фінансової звітності щодо доходів, витрат та фінансового результату до оподаткування. Разом з тим, Законом України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» зазначено визначення «господарська операція», що є дією або подією, яка викликає зміни в структурі активів та зобов`язань, власному капіталі підприємства.

12 травня 2020 року позивачем подано до суду відповідь на відзив, в якій зазначає, що з метою виправлення помилки позивач склав розрахунок коригування № 66 від 12 січня 2020 р. до помилково зареєстрованої податкової накладної за № 57 від 12 січня 2020 р. Крім того, станом на 07 лютого 2020 р. (дата прийняття комісію Головного управління ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних рішення від 07.02.2020 р. № 1451481/32129834) діяв Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 (надалі - Порядок 1165), яким і повинна була керуватись в своїй роботі комісія Головного управління ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. В порушення наведених вимог законодавства в оскаржуваному рішенні та у відзиві на позов хоч і вказано, втім не зазначено, які саме із наданих позивачем документів складені з порушенням законодавства та норми якого саме закону порушено, або яких саме документів не вистачає.

29 квітня 2025 року відповідачем 1 подано до суду відзив на позовну заяву, в якому просять відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування зазначають, що оскільки рішення Комісії були прийнято лише на підстав наданих їй документів та прийняті лише за наслідком розгляду цих документів, вважають за недоцільне скасовувати оскаржуване рішення, посилаючись на документи, які не мали місця при поданні повідомлення, разом із документами, на підтвердження реальності здійснення господарської операції.

29 квітня 2025 року відповідачем 2 подано до суду відзив на позовну заяву, в якому просять відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування зазначають, що із матеріалів справи слідує, що відповідач 1 прийняв рішення за одних обставин та документів, а позивач просить суд скасувати рішення обґрунтовуючи іншими обставинами та документами. За таких обставин, позивач фактично просить суд перебрати на себе функції контролюючого органу в частині дослідження документів та визначення права позивача на складення податкової накладної, є неправомірною вигодою, яка не може бути задоволеною. Наголошують, позивачем не було надано обґрунтованих доводів щодо порушення його прав та законних інтересів зі сторони органів податкової служби та неправомірності дій останніх, що свідчить про необґрунтованість позовних вимог. Так, у квитанції вказано конкретні підстави не прийняття податкових накладних, проте позивачем ні до податкового органу ні до суду першої не було надано доказів, які б підтвердили реальність здійснення господарських операцій.

Відповідно до статті 229 частини 4 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

2. Обставини, встановлені судом.

Судом встановлено, що Товариством з обмеженою відповідальністю «Мілк-Інвест» було складено та подано на реєстрацію у Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 57 від 12 січня 2020 року на загальну суму 15 838,50 грн, з яких сума ПДВ становить 2 639,75 грн, яка фіксувала операцію з поставки сироватки молочної підсирної ТОВ «Мілк-Інвест» для ТОВ «Лосинівський маслосирзавод», (т.1, а.с. 16).

27 січня 2020 року Товариством з обмеженою відповідальністю «Мілк-Інвест» подано на реєстрацію розрахунок коригування кількісних та вартісних показників від 12 січня 2020 року № 66 до податкової накладної № 57 від 12 січня 2020 року, (т.1. а.с. 18).

За результатом подання розрахунку коригування Товариством з обмеженою відповідальністю «Мілк-Інвест» отримано квитанцію, відповідно до змісту якої, вищезазначений розрахунок коригування було прийнято, але його реєстрацію зупинено, оскільки сума компенсації вартості товару/послуги за кодом УКТЗЕД/ДКПП 0404, зазначеного у розрахунку коригування на зменшення суми податкових зобов`язань, перевищує величину залишку такого товару (різниця обсягу придбання постачальника та обсягу постачання отримувача такого товару/послуги), що відповідає вимогам пп. 2.5 п. 2 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, (т.1, а.с. 19-20).

В отриманій квитанції, Позивачеві було запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатні для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

04 лютого 2020 року, на виконання вищезазначеної рекомендації, Товариством з обмеженою відповідальністю «Мілк-Інвест» направлено до Головного управління ДПС у м. Києві відповідне повідомлення про надання пояснень та копій документів, щодо розрахунку коригування реєстрацію якого було зупинено, (т.1. а.с. 21-24).

07 лютого 2020 року Комісія ГУ ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийняла рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 1451481/32129834 у зв`язку з ненаданням платником податків первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі розрахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних, (т.1. а.с. 15).

27 лютого 2020 року Товариством з обмеженою відповідальністю «Мілк-Інвест» подано до ДПС України скаргу щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 07 лютого 2020 року № 1451481/32129834, (т.1. а.с. 38-41).

Не погодившись з рішеннями про відмову в реєстрації розрахунок коригування кількісних та вартісних показників від 12 січня 2020 року № 66, позивач звернувся до суду з даним позовом.

3. Мотиви суду та норми права, застосовані судом.

Спеціальним законом з питань оподаткування, який установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплату пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків і визначає заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу є Податковий кодекс України від 02.12.2010 № 2755-VI (далі - ПК України, у редакції чинні на момент виникнення спірних правовідносин).

В свою чергу, відповідно до приписів норми пункту 187.1 статті 187 ПК України, датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

База оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (крім акцизного податку на реалізацію суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів, збору на обов`язкове державне пенсійне страхування, що справляється з вартості послуг стільникового рухомого зв`язку, податку на додану вартість та акцизного податку на спирт етиловий, що використовується виробниками - суб`єктами господарювання для виробництва лікарських засобів, у тому числі компонентів крові і вироблених з них препаратів (крім лікарських засобів у вигляді бальзамів та еліксирів) (пункт 188.1 статті 188 ПК України).

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних визначає Порядок №1246.

У відповідності до пункту 2 Порядку № 1246, податкова накладна - це електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (пункт 13 Порядку № 1246).

Відповідно до пункту 14 Порядку №1246, квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначає Порядок зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 11 грудня 2019 року № 1165 (далі - Порядок №1165).

Відповідно до пункту 10, 11 Порядку №1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації розрахунку коригування відповідач запропонував надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. При цьому податковим органом не конкретизовано, які саме документи слід надати позивачу і які саме обставини повинні підтвердити такі документи.

На виконання вимог контролюючого органу, позивач для підтвердження реальності операцій направив до контролюючого органу письмові пояснення разом із повідомленням про надання пояснень та копій первинних документів.

Водночас отримавши письмові пояснення від платника податків, в яких викладено обставини складення розрахунку коригування, відповідачем не запропоновано надати додаткові документи на підтвердження обставин викладених у письмових поясненнях.

Механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, визначає Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений наказом Міністерства фінансів України 12.12.2019 №520 (далі по тексту - Порядок №520, у редакції чинній на момент спірних правовідносин).

Відповідно до пункту 2, 3, 4, 5 Порядку №520 прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

Перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Підставою для прийняття оскаржуваних рішень про відмову у реєстрації розрахунків коригування кількісних і вартісних показників слугувало ненадання первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі розрахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

Разом з тим, суд встановив, що позивачем направлено до контролюючого органу письмові пояснення із додаванням до них копій первинних документів.

Згідно з нормами чинного законодавства платники податку зобов`язані самостійно декларувати свої податкові зобов`язання та визначати сутність і відповідність здійснюваних операцій тим, які перераховані ПК України.

Пунктом 44.1 статті 44 ПКУ визначено, що для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.

У випадках, передбачених статтею 216 Цивільного кодексу України, платники податків мають право вносити відповідні зміни до податкової звітності у порядку, визначеному статтею 50 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПКУ при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в ЄРПН та надати покупцю за його вимогою.

Пунктом 192.1 статті 192 ПКУ передбачено, що якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Таким чином, платник податку відповідно до пункту 192.1 статті 192 ПКУ може скласти розрахунок коригування до неї. Такий розрахунок коригування підлягає реєстрації в ЄРПН

Заперечуючи щодо задоволення позовних вимог представник відповідачів наголошує, що наданими позивачем копіями документів та поясненнями неможливо встановити реальність здійсненої господарської операції, що знайшла відображення в спірній податковій накладній.

Щодо вказаних мотивів суд зазначає, що приймаючи рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарських операцій позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарських операцій може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки платника податків, підстави та порядок проведення якої визначено нормами Податкового кодексу України. Предметом розгляду в цій справі є виключно стадія правильності та правомірності зупинення та відмови в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, а не реальність та товарність здійснення господарських операцій між позивачем та його контрагентом.

Отже, відповідач безпідставно відмовив у реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників, складеного позивачем до податкової накладної.

Суд враховує, що відмовивши у реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників у зв`язку з ненаданням копій документів, відповідач у квитанції не зазначав, яких саме пояснень та документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію цих коригувань.

Водночас в матеріалах справи містяться письмові докази правомірності складення розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної №57 від 12 січня 2020 року.

Враховуючи наведене, суд вважає, що рішення від 07 лютого 2020 року № 1451481/32129834 відповідач прийняв з порушенням вимог ПК України, а тому таке рішення підлягає скасуванню.

Відповідно до частини 3 статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Відповідно до пунктів 19, 20 Порядку №1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Отже, реєстрація в ЄРПН податкових накладних/розрахунку коригування, реєстрацію яких попередньо було зупинено, є повноваженням ДПС України.

Таким чином, з метою відновлення прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, необхідно зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування, за датою їх подання до реєстрації розрахунок коригування №66 від 12 січня 2020 року до податкової накладної №57 від 12 січня 2020 року.

Відповідно до статті 77 частини 1 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення.

Відповідно до частини першоїстатті 139 КАС Українипри задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивач при поданні адміністративного позову сплатив судовий збір у розмірі 4 204,00 грн, що підтверджується квитанцією від 10 березня 2020 року № 900003062, (т.1. а.с. 14).

Таким чином, вказана сума судових витрат підлягає стягненню на користь позивача.

Керуючись статтями 9, 14, 242-246, 255, 295 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Мілк-Інвест» до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 07 лютого 2020 року № 1451481/32129834 про відмову в реєстрації розрахунку коригування від 12 січня 2020 року № 66 до податкової накладної від 12 січня 2020 року № 57.

3. Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування розрахунок коригування від 12 січня 2020 року № 66 до податкової накладної від 12 січня 2020 року № 57 поданий Товариством з обмеженою відповідальністю «Мілк-Інвест» датою його подання до реєстрації.

4. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Мілк-Інвест» (02068, м. Київ, вул. Срібнокільська,2а/60, ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, код ВП 44116011) судові витрати у вигляду сплаченого судового збору в розмірі 2 102,00 грн (дві тисячі сто дві гривні 00 коп.).

5. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Мілк-Інвест» (02068, м. Київ, вул. Срібнокільська,2а/60, ) за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська площа, 8, ) судові витрати у вигляду сплаченого судового збору в розмірі 2 102,00 грн (дві тисячі сто дві гривні 00 коп.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 23 травня 2025 року.

СуддяТ.В.Скраль