Справа № 520/24984/24
Суддя: Калиновський В.А.
Дата ухвалення: 2025-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2025 р.Справа № 520/24984/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Калиновського В.А.,

Суддів: Бегунца А.О. , Русанової В.Б. ,

за участю секретаря судового засідання Тютюник О.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 05.03.2025, головуючий суддя І інстанції: Бадюков Ю.В., м. Харків, повний текст складено 11.03.25 по справі № 520/24984/24

за позовом Товариства з обмеженою відповідальність «СКЛОЦЕНТР ХАРКІВ»

до Головного управління ДПС у Харківській області

про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальність «СКЛОЦЕНТР ХАРКІВ», звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, в якому просив суд:

- визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення № 0/33942/0416 від 14.06.2024 року та № 0/47951/0416 від 26.08.2024, винесені ГУ ДПС у Харківській області.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 17.05.2024 Головним управлінням ДПС у Харківській області складено акт «Про результати камеральної перевірки щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних за період: лютий 2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Склоцентр Харків" (п.н. 35352875)» від 17.05.2024 № 22295/20-40-04-16-03/35352875.

За висновками акта перевірки відповідачем було встановлено порушення позивачем термінів реєстрації розрахунку коригування № 14151//586 від 15.02.2024 р. до податкової накладної № 12680/586 від 14.02.2020 р. з датою реєстрації 02.03.2020, граничний термін реєстрації - 29.02.2020, чим порушено граничні строки реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, визначені статтею 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України.

Податковим повідомленням-рішенням № 0/33942/0416 від 14.06.2024 року до позивача було застосовано штраф у сумі 279,68 грн. за порушення граничних строків реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, визначених статтею 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України.

Крім того, 31.07.2024 р. ТОВ «Склоцентр Харків» отримало акт «Про результати камеральної перевірки щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних за період: березень 2024 року товариство з обмеженою відповідальністю «Склоцентр Харків» (п.н. 35352875)» №35142/20-40-04-16-03/35352875 від 29.07.2024 р., яким було встановлено порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних в ЄРПН, а саме - розрахунку коригування № 317 від 28.03.2024 до податкової накладної № 298 від 28.03.2024 р., зареєстрованого в ЄРПН 16.04.2024, з граничним терміном реєстрації - 14.04.2024 р.

На підставі зазначеного акту перевірки ГУ ДПС прийнято податкове повідомлення - рішення № 0/47951/0416 від 26.08.2024 року, яким до позивача було застосовано штраф у сумі 1762,00 грн. за порушення граничних строків реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, визначених статтею 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України.

Із вказаними податковими повідомленнями - рішеннями позивач не погоджується з тих підстав, що зазначені розрахунки коригування до податкових накладних передбачають зменшення суми компенсації вартості товару та товариством від постачальників було отримано пізніше дати їх виписки, про що свідчать витяги з програми електронного сервісу "M.E.Doс". Водночас, як зазначає позивач, він дотримався вимог абзацу 18 пункту 201.10 статті 201 ПК України, згідно якого для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Крім того, вказує, що в 2021 році була здійснена планова перевірка за період з 01.04.2017 по 31.12.2020 р. за наказом ГУ ДПС у Харківській області №1726-п від 16.03.2021 р. та було складено акт перевірки від 19.05.2021 № 8572/20-40-07-02-08/3535287, згідно якого порушень термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування виявлено не було, а з моменту виписки розрахунку коригування і подання звітності до дати проведення камеральної перевірки минуло 1095 днів, встановлених п. 102.1 ст. 102 ПК України, що вказує на незаконність ППР № 0/33942/0416 від 14.06.2024 року до позивача було застосовано штраф у сумі 279,68 грн.

Також при винесенні податкового повідомлення - рішення № 0/47951/0416 від 26.08.2024 року, податковий орган не взяв до уваги те, що відповідно до пункту 89 підрозділу 2 розділу XX перехідних положень Податкового кодексу України протягом дії воєнного стану в Україні реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків, зокрема, для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Оскільки виправлену (правильну) податкову накладну за номером 318, ТОВ «ЕНЕРГОПРОД СЕРВІС» склало 27.03.2024 р. та 16.04.2024 р. зареєструвало в Єдиному реєстрі, а розрахунок коригування за номером № 317 до податкової накладної № 298 від 28.03.2024 р. ТОВ «ЕНЕРГОПРОД СЕРВІС» склало 28.03.2024 р. та 16.04.2024 р. зареєструвало в Єдиному реєстрі, то реєстрації були зроблені своєчасно 16.04.2024 р., у той час, коли граничний строк реєстрації встановлений до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Позивач не погоджується із прийнятими податковими повідомленнями - рішеннями та вважає їх протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

У відповіді на відзив представник позивача додатково зазначив, що ДПС чітко бачить всі рухи податкових накладних, адже обмін всіма документами проводиться через сервер податкової з оформленням відповідної квитанцій. ТОВ «Склоцентр Харків» до матеріалів справи додавало всі квитанції, на яких відображено дату та час операцій. В тому числі вони і в паперовому і в електронному вигляді є у податкової. Проте у відзиві на позов ГУ ДПС у Харківській області безпідставно зазначає, що у них відсутня інформація стосовно отримання підприємством від постачальника спірного розрахунку коригування. Адже відповідно до Порядку № 1246 примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 05.03.2025 адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальність «СКЛОЦЕНТР ХАРКІВ» задоволено.

Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області № 0/33942/0416 від 14.06.2024 року.

Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області № 0/47951/0416 від 26.08.2024 року.

Стягнуто на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "СКЛОЦЕНТР ХАРКІВ" (просп. Героїв Харкова, буд. 251, м. Харків, 61005, ) сплачену суму судового збору в розмірі 3028, 00 грн. (три тисячі двадцять вісім гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, 61057, ).

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову, якою в задоволенні позовних вимог відмовити.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач посилається на порушення судом першої інстанції, при прийнятті рішення, норм матеріального та процесуального права, з обставин і обґрунтувань, викладених в апеляційній скарзі. Зазначив, що підтвердженням про прийняття податкової накладної в ЄРПН є квитанція, дата та час зафіксовані у квитанції є датою та часом надання податкової накладної в електронному вигляді до ДПС.

Щодо наданих позивачем до суду скріншотів з програмного забезпечення «М.E.DOC» скаржник звернув увагу суду, що інформація програмного комплексу «М.E.DOC» не є належним доказом, оскільки інформація щодо формування та підписання електронного звіту фіксується в протоколі подій відповідного документа КП "М.E.DOC". Дата та час відправлення, що фіксується КП "М.E.DOC", залежить від системних налаштувань дати і часу на комп`ютері, з якого проводиться відправлення документу та зазначається у вкладці "Очікується доставка". Протокол від КП "M.E.DOC" не є достатнім доказом виконання позивачем обов`язку, оскільки, якщо за будь-якої причини на комп`ютері користувача налаштовано дату та час, які не відповідають реальному, то в протоколі за документом, який формується КП «M.E.DOC», буде відображено таку нереальну дату та час. Робота програмного забезпечення, з використанням якого платники податків відправляють на реєстрацію податкові накладні/розрахунки коригування (електронні документи), не контролюється відповідачем.

У ГУ ДПС відсутня інформація стосовно отримання підприємством від постачальника спірного розрахунку коригування.

Так, відповідно до пункту 192.1 статті 192 ПК України розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в ЄРПН, зокрема, отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає розрахунок коригування отримувачу.

До декларації з податку на додану вартість не подано дод. 7 «Заява про допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування».

Крім того, скаржник зазначив, що штрафи у розмірах, встановлених пунктом 90 підрозділу 2 розділу ХХ Кодексу, застосовуються у разі порушення платником податку передбачених пунктом 89 підрозділу 2 розділу ХХ Кодексу граничних строків реєстрації ПН/РК у ЄРПН із датою складання, починаючи з 16 січня 2023 року.

При цьому, порушення платником податку граничних строків реєстрації ПН/РК у ЄРПН, які припадають на період до дати набрання чинності Законом № 2876-ІХ (тобто застосовується до ПН/РК з датою складання не пізніше 15 січня 2023 року включно), тягне за собою накладання на такого платника податку штрафу у розмірах, встановлених пунктом 1201.1 статті 1201 Кодексу.

Таким чином, до нього застосовуються норми ПКУ в редакції, чинній до 08.02.2023.

Щодо помилкових податкових накладних, скаржник зауважив, що помилковість складення податкової накладної, у зв`язку з чим позивачем у подальшому було сформовано розрахунок коригування до податкової накладної, не може покладатися в основу звільнення платника податків від відповідальності за несвоєчасність реєстрації податкової накладної.

Щодо застосування штрафних санкцій в межах строку 1095 днів, визначених ст. 102 ПК України, скаржник зазначив, що в період з 18 березня 2020 року по 30 червня 2023 року строк давності, передбачений статтею 102 ПК України, був зупинений з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), а в період з 17 березня 2022 року по 01 серпня 2023 року - у зв`язку з дією правового режиму воєнного, надзвичайного стану.

Отже, спірні податкові повідомлення-рішення є правомірними та такими, що винесені відповідно до вимог чинного законодавства та підстав для задоволення позову не вбачається.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому він, наполягаючи на законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції, просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

Відповідно до ч. 2 ст. 313 КАС України, справа розглядається за відсутності сторін.

Згідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, колегія суддів, враховуючи неявку у судове засідання всіх учасників справи, вважає за можливе фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювати.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Склоцентр Харків» зареєстроване юридичною особою у відповідності до чинного законодавства України в Єдиному державному реєстрі ЮО, ФО-П та ГФ 06.11.2007 року, номер запису 1 038346, основним видом діяльності за КВЕД- 2010 є : 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля.

ГУ ДПС у Харківській області видало наказ 1726-п від 16.03.2021 р. про проведення документальної планової перевірки ТОВ «Склоцентр Харків», за період з 01.04.2017 року по 31.12.2020 року.

За результатами проведеної перевірки посадовими особами ГУ ДПС у Харківській області був складений акт «Про результати документальної планової виїзної перевірки ТОВ «Склоцентр Харків» податковий номер 35352875, номер телефону НОМЕР_1, адреса електронної пошти » від 19.05.2021 року № 8572/20-40-07-02- 08/35352875.

На сторінці 2 даного Акту №8572/20-40-07-02-08/35352875 від 19.05.2021 року вказано, що: «проведена планова виїзна документальна перевірка з питань дотримання вимог податкового законодавства, валютного законодавства, з питань ЕСВ, іншого законодавства за період 01.04.2017 по 21.12.2020 р.».

У підрозділі 3.1.2.1. «Податкові зобов`язання» розділу 3.1.2. «Податок на додану вартість» (стор. 14) вказано: «За період з 01.04.2017 р. по 31.12.2020 р. задекларовано податкових зобов`язань з податку на додану вартість у сумі 156 178 493 грн. Перевіркою повноти визначення податкових зобов`язань за період з 01.04.2017 по 31.12.2020 р. не встановлено їх заниження або завищення.».

У підрозділі 3.1.2.2. «Податковий кредит» акту (стор. 15) зазначено наступне: «Перевіркою правомірності визначення податкового кредиту за період з 01.04.2017 р. по 31.12.2020 р. не встановлено його завищення або заниження.».

На сторінці 16 зазначеного акту перевірки вказано: «В структурі податкового кредиту, задекларовано ТОВ «Склоцентр Харків» згідно з поданими податковими деклараціями, найбільший вплив мали такі показники. 2020 рік. Рядок декларації 10.4А Придбання товарів/послуг на митній території України з 0 ставкою та / або без ПДВ. Сума 3 140 497 грн.».

Згідно акту перевірки - перевірялось придбання товарів/послуг на митній території України з основною ставкою 20%. Визначено перелік документів які перевірялись. Вказано, що перевіркою встановлено, що суб`єкт господарювання здійснював придбання товарів/послуг на митній території України з 0 ставкою та/ або без ПДВ (стор. 17).

Також, згідно акту перевірки №8572/20-40-07-02-08/35352875 від 19.05.2021 року на сторінці № 20 визначено: «Перевіркою своєчасності реєстрації ТОВ «Склоцентр Харків» за період з 01.04.2017 р. по 31.12.2020 р. податкових накладних/розрахунків коригувань до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних та/або щодо виявлення помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкових накладних порушень не встановлено».

Відповідно до Додатку № 4 до акту перевірки №8572/20-40-07-02-08/35352875 від 19.05.2021 року, визначено перелік документів, які перевірялись. Так, зокрема, на сторінці 2 Додатку 4 вказано: «Повна назва документів, які охоплені даною перевіркою - Податковий кредит з податку на додану вартість - Податкові накладні, розрахунки коригувань до податкових накладних - порядок охоплення - суцільний.

Тобто, під час проведення цієї перевірки перевірено всі податкові накладні та розрахунки коригувань за період 01.04.2017 по 31.12.2020 р., доказів зворотнього матеріали справи не містять.

17.05.2024 Головним управлінням ДПС у Харківській області складено акт «Про результати камеральної перевірки щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних за період: лютий 2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Склоцентр Харків" (п.н. 35352875)» від 17.05.2024 № 22295/20-40-04-16-03/35352875 (далі по тексту - акт перевірки від 17.05.2024 р.).

За висновками акта перевірки від 17.05.2024 р. відповідачем було встановлено порушення позивачем граничного терміну реєстрації розрахунку коригування № 14151//586 від 15.02.2024 до податкової накладної № 12680/586 від 14.02.2020 р., яким є 29.02.2020, але вказаний РК зареєстрований 02.03.2020, у зв`язку з чим товариством порушено граничні строки реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, визначені статтею 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України.

ТОВ «Склоцентр Харків» не погодилось із висновками акту перевірки від 17.05.2024 р. та подало письмові заперечення до ГУ ДПС у Харківській області до акту про результати камеральної перевірки щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних за період: лютий 2020 року ТОВ «Склоцентр Харків» № 22295/20-40-04-16-03/35352875 від 17.05.2024 за вих. №0306 від 03.06.2024 року.

За результатами розгляду поданих заперечень 14.06.2024 р. ТОВ «Склоцентр Харків» отримало листа № 7471/6/20-40-04-16-11 від 12.06.2024 р., яким повідомлено, що висновки акту вирішено залишили без змін.

Податковим повідомленням-рішенням ГУ ДПС у Харківській області № 0/33942/0416 від 14.06.2024 року, прийнятого на підставі акту перевірки від 17.05.2024 р., до позивача було застосовано штраф у сумі 279,68 грн. за порушення граничних строків реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, визначених статтею 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України.

Не погоджуючись із вказаним податковим повідомленням - рішенням № 0/33942/0416 від 14.06.2024 р., винесеним ГУ ДПС у Харківській області товариство 02.07.2024 року подало Скаргу на податкове повідомлення - рішення № 0/33942/0416 від 14.06.2024 року до Державної податкової служби України.

27.08.2024 року ТОВ «Склоцентр Харків» отримало від Державної податкової служби України рішення про результати розгляду скарги вих. № 26031/6/99-00-06-03-02-06 від 27.08.2024 р., відповідно до якого оскаржуване ППР залишено без змін, скарга ТОВ «Склоцентр Харків» - без задоволення.

Також, судом встановлено, що 31.07.2024 р. ТОВ «Склоцентр Харків» отримало акт «Про результати камеральної перевірки щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних за період: березень 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Склоцентр Харків» (п.н. 35352875)» № 35142/20-40-04-16- 03/35352875 від 29.07.2024 р.

Згідно висновку вказаного акту камеральної перевірки встановлено порушення платником податків граничних термінів реєстрації податкових накладних в ЄРПН, чим порушено п. 201.10 ст. 201 ПК України, а саме встановлено несвоєчасну реєстрацію розрахунку коригування (РК) № 317 від 28.03.2024 р., а саме - 16.04.2024 р.

За даними акту камеральної перевірки №35142/20-40-04-16-03/35352875 від 29.07.2024 р. граничний термін реєстрації РК № 317 від 28.03.2024 р. - 14.04.2024 р.

Товариство не погодилось із висновком акту камеральної перевірки №35142/20-40-04-16-03/35352875 від 29.07.2024 р. стосовно граничного терміну реєстрації розрахунку коригування РК №317 від 28.03.2024 р. та 12.08.2024 р. надало письмові заперечення до вказаного акту за вих. № 0508 від 05.08.2024 р.

23.08.2024 року ТОВ «Склоцентр Харків» отримало від ГУ ДПС у Харківській області у відповідь на подані письмові заперечення листа від 21.08.2024 р. № 37870/6/20-40-04-16-11, відповідно до якого прийнято рішення залишити висновки акту без змін.

28.08.2024 року ТОВ «Склоцентр Харків» отримало податкове повідомлення - рішення ГУ ДПС у Харківській області за № 0/47951/0416 від 26.08.2024 року про застосування до ТОВ «Склоцентр Харків» штрафу у сумі 1762, 00 грн. за порушення граничних строків реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, визначених статтею 201 ПК України, та згідно з пунктом 201.10 ст. 201 ПК України за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних.

Не погодившись із зазначеними ППР № 0/33942/0416 від 14.06.2024 року, 0/47951/0416 від 26.08.2024 року, позивач звернувся до суду за захистом порушеного права.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, виходив з того, що контролюючим органом здійснено безпідставний розрахунок суми штрафу, що в свою чергу свідчить про невідповідність податкових повідомлень-рішень № 0/33942/0416 від 14.06.2024 року та № 0/47951/0416 від 26.08.2024 року критеріям, визначеним частиною другою статті 2 КАС України, та вказує про їх протиправність.

Перевіривши за наявними у справі матеріалами доводи, викладені в апеляційній скарзі, правильність застосування судом норм матеріального та процесуального права і правової оцінки обставин у справі у межах, визначених статтею 308 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України), колегія суддів встановила таке.

Судовим розглядом встановлено, що ТОВ «Склоцентр Харків» отримувало від Акціонерного товариства "Українська залізниця" транспортні послуги на підставі договору № 10267/ПЗ-2018 про надання послуг від 15.02.2018.

14.02.2020 ТОВ «Склоцентр Харків» згідно платіжної інструкції № 244 перерахувало авансовий платіж за транспортні послуги в розмірі 24000,00 грн., в тому числі ПДВ 20% - 4000,00 грн. на рахунок Акціонерного товариства "Українська залізниця", філія "Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень", яке зареєструвало податкову накладну № 12680 від 14.02.2020 по передоплаті на суму 24000,00 грн., в тому числі ПДВ 20% - 4000, 00 грн.

Акціонерне Товариство "Українська залізниця", Філія "Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень", надає залізничні послуги ТОВ «Склоцентр Харків» з різними ставками ПДВ, а саме 20% та 0%, що не заперечується учасниками справи та досліджувалось відповідачем під час здійснення планової виїзної перевірки, з результатами якої було складено акт перевірки №8572/20-40-07-02-08/35352875 від 19.05.2021.

ТОВ «Склоцентр Харків» здійснює передплату за залізничні послуги з ПДВ 20% Акціонерному товариству "Українська залізниця", а філія "Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень" по факту надання послуг зі ставкою ПДВ - 0% виписує нову податкову накладну та Розрахунок коригування на суму таких послуг в день їх надання.

Так, 15.02.2020 Акціонерне Товариство "Українська залізниця" надало залізничні послуги на суму 16781,00 грн. зі ставкою ПДВ 0% та Філія "Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень" виписала податкову накладну №14150 від 15.02.2020 на суму 16781,00 грн., в тому числі ПДВ 0% - 0,00 грн. та розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 14151 від 15.02.2020 до податкової накладної 12680/586 від 14.02.2020 на зменшення суми компенсації вартості послуг.

Розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 14151 від 15.02.2020 до податкової накладної 12680 від 14.02.2020 було одержано ТОВ «Склоцентр Харків» через програму електронного сервісу "M.E.Doс" 28.02.2020 (п`ятниця), про що свідчить копія квитанції.

02.03.2020 (понеділок - наступний робочий день після отримання розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 14151 від 15.02.2020), ТОВ «Склоцентр Харків» зареєструвало Розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 14151 від 15.02.2020 до податкової накладної 12680/586 від 14.02.2020 про що свідчить квитанція № 1 від 02.03.2020, ім`я файла -5815J20202810.XML.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Пунктом 75.1 статті 75 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Відповідно до підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних.

За приписами ст. 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу (абз. 2 п. 76.3. ст. 76 ПК України).

Суд першої інстанції слушно відзначив, що приписами Податкового кодексу України не наділено контролюючий орган повноваженнями здійснювати камеральну перевірку платника податків за період, у який вже був здійснений податковий контроль та складено за його результатом акт перевірки суб`єкта господарювання. Так само не передбачено Податковим кодексом України здійснення контролюючим органом повторної перевірки суб`єкта господарювання щодо одного й того самого предмету перевірки.

Отже, здійснення камеральної перевірки ГУ ДПС у Харківській області ТОВ «Склоцентр Харків» своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних у періоді, котрий був охоплений плановою перевіркою позивача - з 01.04.2017 по 31.12.2020 згідно акту перевірки № 8572/20-40-07-02-08/35352875 від 19.05.202, якою не було виявлено порушень з питання своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування у ЄРПН, тобто повторно, не ґрунтується на приписах чинного законодавства, оскільки здійснено у не передбачений Податковим кодексом України спосіб.

З урахуванням викладеного, правомірним є висновок суду першої інстанції, що у контролюючого органу були відсутні повноваження під час проведення камеральної перевірки у травні 2024 року досліджувати питання своєчасності реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 14151 від 15.02.2020 до податкової накладної 12680/586 від 14.02.2020 у Єдиному реєстрі податкових накладних, адже повторно здійснюючи таку перевірку контролюючий орган вийшов за межі наданих повноважень.

Крім того, суд звертає увагу на те, що статтею 102 ПК України встановлено строки давності та їх застосування. Тобто, законодавцем встановлено строк давності, а саме 1095 днів, 2555 днів, а також правила його застосування (пункти 102.1, 102.4, 102.5) або не застосування (пункт 102.2), зупинення відліку (пункт 102.2), або продовження (пункт 102.6).

Зокрема, пунктом 102.1 статті 102 ПК України визначено, що контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Тобто підпунктом 102.1 статті 102, визначено застосування строку давності 1095 днів, і зазначено, що цей строк застосовується контролюючим органом у випадку проведення перевірки та самостійного визначення суми грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня, що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації.

Як убачається з приписів ПК України застосуванню підлягає лише строк давності 1095 днів, на який є покликання у приписах пункті 76.3 статті 76, статтях 113, 114, 115 ПК України.

При цьому, відповідно до приписів пункту 76.3 статті 76 ПК України, камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання. Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Отже, камеральна перевірка з питання своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування у ЄРПН може бути проведена з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Водночас, як свідчать встановлені судом обставини справи, Головним управлінням ДПС у Харківській області складено акт «Про результати камеральної перевірки щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних за період: лютий 2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Склоцентр Харків" (п.н. 35352875)» 17.05.2024, тобто камеральну перевірку проведено поза межами строку позовної давності, встановленого статтею 102 Податкового кодексу України.

Стосовно оскаржуваного податкового повідомлення - рішення № 0/47951/0416 від 26.08.2024, судом встановлено наступні обставини.

Як убачається з матеріалів справи 26.03.2024 між ТОВ «Склоцентр Харків» та ТОВ «ЕНЕРГОПРОД СЕРВІС» був укладений договір купівлі-продажу №26/03-2024 на придбання генератора (Генератор дизельний Genpower GDZ-85).

Згідно виписки по рахунку, сформованої 01.08.2024 АБ «Південний», 27.03.2024 ТОВ «Склоцентр Харків» здійснило попередню оплату згідно рахунку № 315 від 26.03.2024 в сумі 528600,00 (п`ятсот двадцять вісім тисяч шістсот) гривень 00 копійок за платіжною інструкцією № 1482.

28.03.2024 ТОВ «ЕНЕРГОПРОД СЕРВІС» відвантажило генератор, що підтверджується копіями видаткової накладної № 309 від 28.03.2024 та ТТН №280324-1 від 28.03.2024.

11.04.2024 ТОВ «ЕНЕРГОПРОД СЕРВІС» склало та зареєструвало в Єдиному реєстрі податкову накладну № 298 з помилковою датою 28.03.2024, датою відвантаження генератора замість дати першої події - передоплати 27.03.2024.

З метою виправлення помилки у даті податкової накладної № 298 ТОВ «ЕНЕРГОПРОД СЕРВІС» склало правильну податкову накладну № 318 від 27.03.2024 та розрахунок коригування № 317 від 28.03.2024 до податкової накладної № 298 від 28.03.2024, зменшивши її вартісні показники на всю суму повністю.

Розрахунок коригування № 317 від 28.03.2024 від контрагента було одержано ТОВ «Склоцентр Харків» - 16.04.2024 о 09:27 год. через ДПС, про що свідчить витяг з програмного електронного сервісу "M.E.Doс" (а.с. 223) з ім`ям файла : «0935J20242656.XML» і в цей же день зазначений РК було зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних - 16.04.2024 р., час - 09:33:33 (т. 1 а.с. 224), що також підтверджується копією квитанції про реєстрацію податкової накладної /розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН (т. 1 а.с. 71, 148).

У зв`язку з чим податкову накладну з правильною датою № 318 від 27.03.2024 на суму придбання 528600, 00 грн., у т.ч. ПДВ 88100, 00 грн., зареєстровано також 16.04.2024.

З копії податкової декларації з ПДВ за березень 2024 року вбачається, що ТОВ «СКЛОЦЕНТР ХАРКІВ» не відображало неправильно складену податкову накладну № 298 від 28.03.2024 та розрахунок коригування № 317 від 28.03.2024 до податкової накладної № 298 від 28.03.2024, так як вони не відповідають першій події - передоплаті, здійсненій 27.03.2024.

У зазначеній податковій декларації з ПДВ товариством була відображена правильно складена податкова накладна № 318 від 27.03.2024.

Надаючи оцінку спірним податковим повідомленням-рішенням, колегія суддів зазначає наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України (далі - ПК України).

Відповідно до п. 198.1 ст. 198 ПК України право на віднесення сум податку до податкового кредиту виникає у разі здійснення операцій з: а) придбання або виготовлення товарів (у тому числі в разі їх ввезення на митну територію України) та послуг; б) придбання (будівництво, спорудження, створення) необоротних активів, у тому числі при їх ввезенні на митну територію України (у тому числі у зв`язку з придбанням та/або ввезенням таких активів як внесок до статутного фонду та/або при передачі таких активів на баланс платника податку, уповноваженого вести облік результатів спільної діяльності); в) отримання послуг, наданих нерезидентом на митній території України, та в разі отримання послуг, місцем постачання яких є митна територія України; г) ввезення необоротних активів на митну територію України за договорами оперативного або фінансового лізингу.

Датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше:

дата списання коштів з рахунку платника податку в банку/небанківському надавачу платіжних послуг на оплату товарів/послуг, а в разі постачання товарів/послуг, оплата яких здійснюється електронними грошима, - дата списання електронних грошей платника податків як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, на електронний гаманець постачальника;

дата отримання платником податку товарів/послуг (п. 198.2. ст. 198 ПК України).

Згідно з п.198.3 статті 198 ПК України податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг та складається із сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду у зв`язку з: придбанням або виготовленням товарів та наданням послуг; придбанням (будівництвом, спорудженням) основних фондів (основних засобів, у тому числі інших необоротних матеріальних активів та незавершених капітальних інвестицій у необоротні капітальні активи); ввезенням товарів та/або необоротних активів на митну територію України.

Відповідно до п. 198.6 ст. 198 ПК України, не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені податковими накладними (або підтверджені податковими накладними, оформленими з порушенням вимог статті 201 цього Кодексу) чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.

Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Згідно п. 201.1 ст. 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до п. 201.7 ст. 201 ПК України податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на рахунок у банку/небанківському надавачу платіжних послуг як попередня оплата (аванс).

Пунктом 11 підрозділу 2 розділу ХХ Перехідних положень ПК України передбачено, що з 1 лютого 2015 року реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних підлягають всі податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних (у тому числі які не надаються покупцю, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування) незалежно від розміру податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.

Абзацом 1 пункту 201.10 ст. 201 Кодексу визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Абзацом 18 пункту 201.10 статті 201 ПК України встановлено, що реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків, зокрема, для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Як встановлено судом вище, розрахунки коригування кількісних і вартісних показників № 14151 від 15.02.2020 до податкової накладної 12680/586 від 14.02.2020 було одержано ТОВ «Склоцентр Харків» через програму електронного сервісу "M.E.Doс" 28.02.2020.

02.03.2020 (понеділок - наступний робочий день після отримання розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 14151 від 15.02.2020), ТОВ «СКЛОЦЕНТР ХАРКІВ» зареєструвало Розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 14151 від 15.02.2020 до податкової накладної 12680/586 від 14.02.2020 (про що свідчить квитанція № 1 від 02.03.2020, ім`я файла - 5815J20202810.XML).

Розрахунок коригування за номером № 317 до податкової накладної № 298 від 28.03.2024 ТОВ «ЕНЕРГОПРОД СЕРВІС» склало 28.03.2024. Розрахунок коригування № 317 від 28.03.2024 було одержано ТОВ «Склоцентр Харків» через програму електронного сервісу "M.E.Doс" - 16.04.2024 і цією ж датою зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зазначені розрахунки коригування до податкових накладних передбачають зменшення суми компенсації вартості товару та були отримані позивачем від постачальників пізніше дати їх виписки, про що свідчать витяги з програми електронного сервісу "M.E.Doс".

Враховуючи те, що позивачем вказані розрахунки коригування від постачальників було отримано пізніше дати їх виписки, суд погоджується із доводами позивача про наявність у нього законодавчо встановлених 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем) для їх реєстрації.

Поряд з тим, Законом України "Про внесення змін до розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування" від 12.01.2023 р. № 2876-ІХ (далі - Закон № 2876-ІХ), який набрав чинності 08.02.2023 р., окрім іншого, доповнено підрозділ 2 розділу XX "Перехідні положення" ПК України пунктом 89 такого змісту:

"89. Тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року №2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Отже, оскільки виправлену (правильну) податкову накладну за номером 318, ТОВ «ЕНЕРГОПРОД СЕРВІС» склало 27.03.2024 та 16.04.2024 зареєструвало в Єдиному реєстрі податкових накладних, а розрахунок коригування за номером № 317 до податкової накладної № 298 від 28.03.2024 ТОВ «ЕНЕРГОПРОД СЕРВІС» склало 28.03.2024 та 16.04.2024 зареєструвало в Єдиному реєстрі, то реєстрації були зроблені своєчасно 16.04.2024, у той час, коли граничний строк реєстрації встановлений до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Також, постановою Кабінету Міністрів України №1246 від 29.12.2010 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Порядок №1246), який визначає механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Реєстр).

Пунктами 2, 3 Порядку №1246 встановлено, що операційний день частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації. Операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Згідно з пунктом 4 Порядку № 1246 до Реєстру вносяться відомості щодо податкових накладних та/або розрахунків коригування, які прийняті до Реєстру та підлягають реєстрації, реєстрацію яких зупинено, а також щодо яких у встановленому порядку прийнято рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України "Про електронний цифровий підпис", Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Пунктом 11 Порядку № 1246 встановлено, що після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДПС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

Згідно з пунктом 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 року); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (пункт 13 Порядку № 1246).

Згідно з пунктом 14 Порядку № 1246 квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС.

Відповідно до пункту 15 Порядку № 1246 у квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

Отже, у будь-якому випадку контролюючий орган протягом операційного дня зобов`язаний надіслати платнику податку одну з квитанцій: або про прийняття податкової накладної, або про її неприйняття із зазначенням відповідних причин, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (аналогічний правовий висновок зроблено Верховним Судом у постанові від 17.04.2018 у справі № 820/6330/16).

Крім того, після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДПС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем. Строки, визначені для реєстрації податкових накладних, встановлені у календарних днях, при цьому право платника податку для реєстрації податкових накладних пов`язане виключно з операційним днем, який відповідно до Порядку №1246 триває з 8-ї до 20-ї години. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Наведені нормативні положення дають підстави для висновку, що в процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН. Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДПС, та/або безпосередніх дій працівників ДПС, на яку (які) платник податку не має впливу.

Такі висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 03.04.2020 у справі №160/5380/19.

У цьому контексті встановлена нормою пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу для реєстрації податкової накладної та /або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися в разі якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) ДПС у строк, встановлений цією статтею (аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 10.06.2019 у справі № 802/1825/16-а, від 12.07.2019 у справі № 0940/1600/18).

Верховний Суд у постановах від 22.11.2021 у справі № 160/10558/19 та від 24.11.2021 у справі № 200/12604/19-а дійшов висновку про те, що при розгляді справ про застосування штрафних санкцій за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних принциповим є не дата фактичного надходження податкових накладних до Єдиного реєстру податкових накладних, а дата їх відправлення виходячи з технічного способу реєстрації податкових накладних, тому скріншоти з програми "M.E.Doc" є належним засобом доказування.

З урахуванням викладеного, неспроможними є доводи скаржника, з посиланням на висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 19 серпня 2021 у справі № 520/11447/19, про те, що документи з програми "M.E.Doc", не є належним засобом доказування, оскільки постанови у справі № 160/10558/19 та у справі № 200/12604/19-а було прийнято Верховним Судом пізніше.

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 року № 755/10947/17 зазначено, що суди під час вирішення тотожних спорів мають враховувати саме останню правову позицію Верховного Суду.

Водночас, відповідач не надав суду доказів несправності засобів телекомунікаційного зв`язку платника податків чи інших доказів на підтвердження наявності вини позивача у порушенні граничного строку направлення на реєстрацію розрахунків коригування податкових накладних.

Стосовно правомірності застосування скріншотів з програми "M.E.Doc" представником ТОВ «Склоцентр Харків» був направлений адвокатський запит за вих. № 25/01 від 25.01.2025 р. до Державної податкової служби України відповідно до якого ставились наступні питання:

« 1. Повідомити дату та час відправлення контрагентом АТ "Українська залізниця", Філія "Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень" (, ІПН 55) розрахунку коригування № 14151//586 від 15.02.2020 р. контрагенту ТОВ «Склоцентр Харків» (, ІПН 89) для наступної реєстрації цього розрахунку коригування (саме дату та час коли розрахунок коригування зайшов від АТ "Українська залізниця", Філія "Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень" на сервер ДПСУ для подальшого його відправлення сервером ДПСУ до ТОВ «Склоцентр Харків»).

Надати відповідні засвідчені копії документів/квитанцій/витягів/протоколів чи будь-яку іншу інформацію, яка є наявною у ДПС України щодо даної операції, яка підтверджує дату та час відправлення вищенаведеного розрахунку коригування контрагенту ТОВ «Склоцентр Харків».

2. Повідомити дату та час отримання контрагентом ТОВ «Склоцентр Харків» (, ІПН 89) від АТ "Українська залізниця", Філія "Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень" (, ІПН 55) розрахунку коригування № 14151//586 від 15.02.2020 р. для наступної реєстрації цього розрахунку коригування (саме дату та час коли розрахунок коригування було отримано ТОВ «Склоцентр Харків» від АТ "Українська залізниця", Філія "Єдиний розрахунковий центр залізничних перевезень" з серверу ДПСУ).

Надати відповідні засвідчені копії документів/квитанцій/витягів/протоколів чи будь-яку іншу інформацію, яка є наявною у ДПС України щодо даної операції, яка підтверджує дату та час отримання вищенаведеного розрахунку коригування контрагентом ТОВ «Склоцентр Харків».

3. Повідомити дату та час відправлення контрагентом ТОВ «ЕНЕРГОПРОД СЕРВІС» ( ІПН 37) розрахунку коригування № 317 від 28.03.2024 р. контрагенту ТОВ «Склоцентр Харків» (, ІПН 89) для наступної реєстрації цього розрахунку коригування (саме дату та час коли розрахунок коригування зайшов від ТОВ «ЕНЕРГОПРОД СЕРВІС» на сервер ДПСУ для подальшого його відправлення сервером ДПСУ до ТОВ «Склоцентр Харків»).

Надати відповідні засвідчені копії документів/квитанцій/витягів/протоколів чи будь-яку іншу інформацію, яка є наявною у ДПС України щодо даної операції, яка підтверджує дату та час відправлення вищенаведеного розрахунку коригування контрагенту ТОВ «Склоцентр Харків».

4. Повідомити дату та час отримання контрагентом ТОВ «Склоцентр Харків» (, ІПН 89) від ТОВ «ЕНЕРГОПРОД СЕРВІС» ( ІПН 37) розрахунку коригування № 317 від 28.03.2024 р. для наступної реєстрації цього розрахунку коригування (саме дату та час коли розрахунок коригування було отримано ТОВ «Склоцентр Харків» від ТОВ«ЕНЕРГОПРОД СЕРВІС» з серверу ДПСУ).

Надати відповідні засвідчені копії документів/квитанцій/витягів/протоколів чи будь-яку іншу інформацію, яка є наявною у ДПС України щодо даної операції, яка підтверджує дату та час отримання вищенаведеного розрахунку коригування контрагентом ТОВ «Склоцентр Харків».

03.02.2025 представником позивача було отримано відповідь від ДПС України за вих. № 3179/6/99-00-20-02-05-06 від 03.02.2025 наступного змісту:

«Згідно з п. 192.1 ст. 192 Податкового кодексу України, із змінами та доповненнями (далі - Кодекс) якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в ЄРПН.

Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в ЄРПН отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків відповідно до п. 201.10 ст. 201 Кодексу.

При цьому тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН здійснюється з урахуванням граничних строків, визначених п. 89 підрозд. 2 розд. XX «Перехідні положення» Кодексу.

Після надходження податкових накладних та/або розрахунків коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, визначені п. 12 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року, № 1246, за результатами яких формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в ЄРПН.

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної /розрахунку коригування в ЄРПН.

Датою та часом надання податкової накладної/розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції (абз. 9 п. 201.10 ст. 201 Кодексу).

Водночас, Кодексом не передбачено механізм фіксації дати отримання покупцем такого розрахунку коригування. Тому, з метою недопущення помилок при складанні податкової звітності та уникнення непорозумінь при обрахунку у системі, електронного адміністрування ПДВ суми перевищення податкових зобов`язань, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням поданих уточнюючих розрахунків до них, над сумою податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в ЄРПН (SПеревищ), доцільно реєстрацію розрахунків коригування на зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг здійснювати з урахуванням термінів, визначених п. 201.10 ст. 201 Кодексу.

Слід зауважити, що постачальник товарів/послуг може передавати складений ним розрахунок коригування, на зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг, отримувачу (покупцю) таких товарів/послуг, будь-яким способом (флеш-носієм, електронною поштою, тощо).

При цьому, інформаційно-комунікаційні системи (далі - ІКС) ДПС надають можливість обміну електронними документами між суб`єктами господарювання, зокрема розрахунками коригування на зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг між постачальником та отримувачем таких товарів/послуг. Такий обмін здійснюється автоматично без участі ДПС, вимоги щодо тривалого зберігання таких даних в ІКС ДПС відсутні.

З 06 червня 2024 року в ДПС передбачено фіксування інформації щодо обміну електронними документами між суб`єктами господарювання, зокрема розрахунками коригування на зменшення сум компенсації вартості товарів/послуг між постачальниками/продавцями та отримувачами/покупцями таких товарів/послуг, про що платників повідомлено на вебпорталі ДПС (https://tax.gov.ua/media- tsentr/novini/790668.html).

Додатково повідомляємо, що здійснення електронного документообігу відбувається з використанням будь-якого програмного забезпечення, яке платник обирає на власний розсуд, у строки та відповідно до порядку, що визначені законодавством для відповідних документів в електронному та паперовому вигляді.».

З урахуванням викладеного, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що роздруківки скріншотів файлів спеціалізованого програмного забезпечення - комп`ютерної програми "M.E.Doc" є належними та допустимим доказами по справі, оскільки в даному випадку позивач надав суду докази отримання від контрагентів розрахунків коригувань на зменшення сум компенсації вартості товарів/послуг та направлення їх на реєстрацію, зокрема скріншоти програми "M.E.Doc", а отже вчинив усі залежні від нього дії для підтвердження своєчасної реєстрації розрахунків коригування.

У той же час контролюючий орган не зазначив, які саме у цьому випадку документи має надати позивач, котрі можуть бути належними доказами та можуть бути враховані судом у цій справі та не довів неможливість врахування судом наданих позивачем доказів направлення на реєстрацію податкових накладним у розумінні приписів ст. ст. 73-76 КАС України.

До того ж, як вже зазначалося вище правовий висновок відносного того, що роздруківки скріншотів файлів спеціалізованого програмного забезпечення - комп`ютерної програми "M.E.Doc" та особистого кабінету платника податків є належними та допустимими доказами на підтвердження факту отримання документів та направлення на реєстрацію електронного документа було висловлено Верховним Судом, зокрема, у постановах від 22.11.2021 у справі № 160/10558/19 та від 24.11.2021 у справі №200/12604/19-а.

Отже, позивач виконав свій обов`язок щодо реєстрації розрахунків коригування в ЄРПН у належний спосіб та у строк, встановлений пунктом 201.10 статті 201 ПК України.

За приписами пункту 109.1 статті 109 ПК України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Аналіз зазначеної норми дає підстави вважати, що законодавець передбачив можливість застосування до платника наслідків несвоєчасної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, передбачених статтею 120-1 ПК України, лише за наявності його вини.

Водночас, судом встановлено, що позивач вжив заходів щодо реєстрації вказаних податкових накладних/ розрахунків коригування у строк, встановлений пунктом 201.10 статті 201 ПК України та їх фактична реєстрація відбулася, про що зазначено в акті перевірки та підтверджується матеріалами справи.

З огляду на викладені обставини, колегія суддів вважає правомірним та обґрунтованим висновок суду першої інстанції про те, що позивачем вчинено всіх залежних від нього заходів для недопущення порушення законодавства при реєстрації вказаних податкових накладних/ розрахунків коригування в ЄРПН. Вина позивача в порушенні граничного строку реєстрації зазначених РК є відсутньою, що відповідно виключає протиправність діянь платника податку, та як наслідок, притягнення його до відповідальності, оскільки штраф, передбачений пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України, за своєю правовою природою є фінансовою відповідальністю платника податків за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування, а відтак, може бути застосований виключно за умови наявності його вини. Отже, висновки контролюючого органу про порушення позивачем пункту 201.10 статті 201 ПК України щодо несвоєчасної реєстрації вказаних податкових накладних/ розрахунків коригування в ЄРПН є необґрунтованими та безпідставними.

З огляду на викладене, з урахуванням наведених законодавчих норм та встановлених обставин, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що контролюючим органом здійснено безпідставний розрахунок суми штрафу, що в свою чергу свідчить невідповідність податкових повідомлень-рішень № 0/33942/0416 від 14.06.2024 року та № 0/47951/0416 від 26.08.2024 року критеріям, визначеним частиною другою статті 2 КАС України, та вказує про їх протиправність.

Частиною 1 статті 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані докази, суд дійшов до висновку про не відповідність оскаржуваних рішень критеріям, які встановлені частиною 2 статті 2 КАС України, з огляду на що наявні підстави для задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Отже, колегія суддів переглянувши рішення суду першої інстанції, вважає, що при його прийнятті суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги жодним чином не спростовують висновків суду першої інстанції і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права, тому не є підставою для скасування оскаржуваного рішення суду першої інстанції.

Суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Згідно ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Зважаючи на встановлені обставини справи, колегія суддів дійшла висновку, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 05.03.2025 року по справі № 520/24984/24 прийнято з дотриманням норм чинного процесуального та матеріального права і підстав для його скасування не виявлено.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 05.03.2025 по справі № 520/24984/24 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя В.А. Калиновський
Судді А.О. Бегунц В.Б. Русанова
Повний текст постанови складено 21.05.2025 року