Справа № 160/27667/24
Суддя: Чабаненко С.В.
Дата ухвалення: 2025-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

21 травня 2025 року м. Дніпросправа № 160/27667/24

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Чабаненко С.В. (доповідач),

суддів: Юрко І.В., Білак С.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Дніпрі апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ДЕКА МОТОРС" на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.12.2024 в адміністративній справі №160/27667/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ДЕКА МОТОРС" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

ВСТАНОВИВ:

До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "ДЕКА МОТОРС" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якому просив суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управлінням ДПС у Дніпропетровській області від 05.06.2024 року № форма «С».

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.12.2024 в адміністративній справі №160/27667/24 у задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення норм процесуального та матеріального права, просить скасувати рішення суду, та прийняти нову постанову, якою позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Справу розглянуто в порядку письмового провадження відповідно до приписів ст. 311 КАС України.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Як встановлено судом першої інстанції, та підтверджено матеріалами справи, що Між Electric Dragon Limited (Гонконг) як Продавцем та ТОВ «Дека Моторс», як Покупцем, укладено Контракт від 30.06.2022 року №30062022 предметом якого є товари народного споживання, іменовані надалі електричні автомобілі у відповідності з документами на відвантаження, узгодженими підписаними на кожну поставку окремо.

Умови поставки: морські порти України, у відповідності з міжнародними правилами Інкотермс 2010.

Оплата за товар здійснюється у розмірі 100% вартості перед відправкою. Термін дії контракту 3 роки з моменту його підписання до 18.05.2025.

На виконання договірних зобов`язань по контракту від 30.06.2022 №30062022 ТОВ «Дека Моторс» було перераховано кошти на Electric Dragon Limited (Гонконг) на загальну суму 30 600,00 дол. США (екв. 895 199,94 грн.), а саме: 06.07.2022 на суму 30 600,00 дол. США.

Відповідно до контракту від 30.06.2022 імпортні операції з отримання товару (електричний автомобіль) ТОВ «Дека Моторс» на загальну суму 30 600,00 дол. США (екв. 1 118 999.16 грн.) відбулось на підставі митної декларації (далі - ВМД) типу ІМ40 №230UA4604 від 26.01.2023.

Між CDW Truck International Limited (Гонконг), як Продавцем та ТОВ «Дека Моторс», як Покупцем укладено Контракт від 05.07.2022 MCDW20220705UA, предметом якого є автомобіль електричний легковий. Строк поставки: 30 днів повної сплати до порту Шанхай (КНР). Сума контракту становить 19 900,00 дол. США. Оплата за товар здійснюється у розмірі 100% вартості перед відправкою.

На виконання договірних зобов`язань по контракту від 05.07.2022 №CDW20220705UA ТОВ «Дека Моторс» перераховано кошти на рахунок нерезидента CDW Truck International Limited (Гонконг) на загальну суму 19 900,00 дол. США (екв. 582 172,51 грн.), а саме: 07.07.2022 на суму 19 900 дол. США.

Відповідно до контракту від 05.07.2022 MCDW20220705UA імпортні операції з отримання товару (електричний автомобіль) ТОВ «Дека Моторс» здійснено на загальну суму 19 900,00 дол. США (екв. 727 715,14 грн.) на підставі ВМД типу ІМ 40 M23UA89U2 від 08.02.2023 року.

Між Helios logistic Limited (Гонконг), як Продавцем та ТОВ «Дека Моторс», як Покупцем, укладено Контракт від 20.07.2022 №HL-UKR202207202, предметом якого є автомобіль VW ID 6 CROZZ PRO.

Умови поставки: морським транспортом CIF Koper, Slovenia згідно Інкотермс 2010. Дата доставки приблизно 15.08.2022 року. Умови оплати: сплата повної суми протягом 3 робочих днів після підписання контракту.

На виконання договірних зобов`язань по контракту від 20.07.2022 №HL- UKR202207202 ТОВ «Дека Моторс» перераховано кошти на рахунок нерезидента Helios logistic Limited (Гонконг) на загальну суму 37 500,00 дол. США (екв. 1 371 322,50 грн.) а саме: 26.07.2022 на суму 37 500,00 дол. США.

Відповідно до контракту від 20.07.2022 №HL-UKR202207202 імпортні операції з отримання товару (електричний автомобіль) ТОВ «Дека Моторс» здійснено на загальну суму 37 500,00 дол. США (екв. 1 371 322,50 грн.) на підставі ВМД типу ІМ 40 M23UA26U3 від 31.01.2023 року.

Між Helios logistic Limited (Гонконг), як Продавцем та ТОВ «Дека Моторс», як Покупцем укладено Контракт від 04.07.2022 №HL-UKR202207021 предметом якого є автомобіль VW ID CROZZ LITE PRO. Умови поставку: морським транспортом CIF Bremerhaven, Germany згідно Інкотермс 2010. Дата доставки приблизно 25.07.2022. Умови оплати: 100% передоплата.

На виконання договірних зобов`язань по Контракту від 04.07.2022 №HL- UKR202207021 було перераховано кошти на рахунок нерезидента Helios logistic Limited (Гонконг) на загальну суму 32 400,00 дол. США (екв. 947 858,76 грн.), а саме: 12.07.2022 на суму 32 400,00 дол. США.

Відповідно до контракту від 04.07.2022 №HL-UKR202207021 імпортні операції з отримання товару (електричний автомобіль) ТОВ «Дека Моторс» здійснено на загальну суму 32 400,00 дол. США (екв. 1184822,64 грн.) на підставі ВМД типу ІМ 40 M23UA39U3 від 27.02.2023 року.

Між Shandong Gaia New Energy Tech. Co. LTD (Гонконг), як Продавцем та TOB «Дека Моторе», як Покупцем укладено контракт, предметом якого є автомобілі VW ID4 Prime. Умови поставки: морським транспортом FOB Shangai згідно Інкотермс 2021. Умови оплати: 30% після виставлення інвойсу, 70% протягом 5 днів після підготовки необхідних документів на вивоз автомобілів.

На виконання договірних зобов`язань по контракту від 03.07.2022 №GS20220703 TOB «Дека Моторс» перераховано кошти на рахунок нерезидента Shandong Gaia New Energy Tech. Co. LTD (Гонконг) на загальну суму 70 400,00 дол. США (екв. 2 059 544,96 грн.), а саме: 08.07.2022 на суму 70 400,00 дол. США.

Відповідно до контракту від 03.07.2022 №GS20220703 імпортні операції з отримання товару (електричні автомобілі) ТОВ «Дека Моторс» здійснено на загальну суму 70 400,00 дол. США (екв. 1 184 822,64 грн.) на підставі ВМД типу ІМ 40 №23UA02U6 від 12.01.2023 року.

Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області складено акт від 11 квітня 2024 року №986/04-36-07-09/43034263 за результатами документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Дека Моторс» з метою перевірки дотримання вимог валютного законодавства України при виконанні умов-зовнішньоекономічного контракту від 30.06.2022 №30062022, від 03.07.2022 №GS20220703, від 04.07.2022 №HL-UKR202207021, від 05.07.2022 року №CDW20220705UA, від 20.07.2022 №HL-UKR202207202 за період 30.06.2022 по 14.04.2023, від 18.10.2022 №6/US1530 за період з 18.10.2022 по 14.07.2023, відповідно до якого встановлення порушення ч. 3 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 року №2473-VIII, в частині несвоєчаного надходження імпортних товарів від нерезидентів, за що згідно ч. 5 ст. 13 Закону від 21.06.2018 №2473-VIII нараховується пеня за порушення термінів розрахунків ЗЕД.

На підставі акту від 11 квітня 2024 року №986/04-36-07-09/43034263 Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області прийнято податкове повідомлення-рішення від 05.06.2024 року № форма «С», яке обґрунтовано тим, що в ході проведення перевірки встановлено порушення ч. 3 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 року №2473-VIII при виконанні умов зовнішньоекономічного контракту від 30.06.2022 №30062022, від 03.07.2022 №GS20220703, від 04.07.2022 №HL-UKR202207021, від 05.07.2022 року №CDW20220705UA, від 20.07.2022 №HL-UKR202207202 в частині несвоєчасного надходження імпортних товарів від нерезидентів у період фінансово-господарської діяльності платника податків, при здійсненні якої вчинено ці порушення: 02.01.2023 по 27.02.2023 року та застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/ або пені, у тому числі за порушення строку розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності у сумі 456 628,45.

Не погодившись зі спірними податковими повідомленнями-рішеннями, позивач звернувся до суду.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства (далі - ПК України у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно з підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України (далі ПК України), контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Підпунктом 19-1.1.4 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України, встановлено, що на контролюючі органи покладено функцію зі здійснення контролю за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті.

Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства визначає Закон №2473-VIII.

Відповідно до абзацу 1 частини 1 статті 13 Закону № 2473-VIII Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Згідно із частиною 3 статті 13 Закону № 2473-VIII, у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).

Відповідно до частини 5 статті 13 Закону № 2473-VIII порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Отже, порушення резидентами строку розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів тягне за собою нарахування пені. При цьому, саме на резидентів, а не на їх контрагентів покладений обов`язок із забезпечення фінансової дисципліни та своєчасного отримання відповідного блага (у формі грошових коштів та/або товару).

Правління Національного банку України постановою №5 від 02.01.2019 затвердило Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті (далі - Положення № 5).

Згідно із пунктом 21 розділу II Положення №5, граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Відповідно до пункту 14-2 постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 №18 "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану", (далі - Постанова №18), граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022.

Таким чином, до спірних правовідносин підлягає застосуванню пункт 14-2 Постанови №18, яким визначено, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів.

Обґрунтовуючи неправомірність нарахування пені за порушення строків поставки позивачем зазначено, що у зв`язку з введенням в країні воєнного стану, а також відповідних змін в податковому законодавстві, на період запровадження воєнного стану граничні строки за операціями з експорту та імпорту товарів становить 180 календарних днів та застосовується до операцій здійснених з 05.04.2022 року. В подальшому Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей оподаткування у період дії воєнного стану» 30 червня 2023 року №3219-ІХ, внесено зміни до підпункту 69.9. пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, зокрема встановлено, що перебіг визначених цих пунктом строків зупиняється до 1 серпня 2023 року.

У звязку із чим колегія суддів зазначає наступне.

На переконання колегії суддів те, що пеня, нарахована за порушення резидентами строку розрахунків в іноземній валюті, є одним із різновидів пені в розумінні приписів підпункту 14.1.162 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України не відповідає дійсності. Дія положення абзацу 11 пункту 52-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України щодо розповсюдження мораторію на нарахування пені протягом дії карантину, стосується пені, яка нараховується у податкових правовідносинах (у сфері справляння податків і зборів).

З преамбули Закону України «Про валюту і валютні операції» вбачається, що такий є спеціальним законом, який визначає правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства.

Статтею 13 вказаного Закону врегульовано особливості встановлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Зокрема, частиною першої статті 13 встановлено, що Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Згідно частини другої вказаної статті у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.

Частиною п`ятою статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» встановлена відповідальність за порушення встановлених строків розрахунків, а саме порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Отже, за порушення граничних строків розрахунків, що встановлюються Національним банком України встановлено відповідальність у вигляді пені.

Підпунктом 19-1.1.4 пункту 19-1.1 статті 19-1 Податкового кодексу України встановлено, що на контролюючі органи покладено функцію зі здійснення контролю за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті.

Контролюючий (податковий) орган здійснює контроль за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті та у разі встановлення порушень таких строків нараховує пеню у визначених розмірах.

При цьому колегія суддів враховує, що хоча положеннями Закону № 2473-VIII не врегульовано процедуру прийняття рішення про нарахування пені, як виду адміністративно - господарської санкції за порушення строків проведення розрахунків в іноземній валюті, а такий порядок унормований положеннями Податкового кодексу України, проте це не означає, що правовідносини у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду стають частиною законодавства щодо справляння податків і зборів та на них розповсюджуються всі положення Податкового кодексу України. Закон № 2473-VIII та Податковий кодекс України регулюють різні сфери державної політики.

Підстави для ототожнення пені, яка застосовується у податкових правовідносинах, із пенею, яка застосовується у сфері валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду (за порушення строків надходження валютної виручки за операціями з експорту та імпорту товарів, відповідальність за яке встановлено статтею 13 Закону № 2473-VIII) - відсутні.

Частинами першою - третьою статті 3 Закону України «Про валюту і валютні операції» передбачено, що відносини, які виникають у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання і валютного нагляду, регулюються Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, а також нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону.

Питання здійснення валютних операцій, основи валютного регулювання та нагляду регулюються виключно цим Законом. Зміна положень цього Закону здійснюється виключно шляхом внесення змін до цього Закону. Зміна положень цього Закону може здійснюватися виключно окремими законами про внесення змін до цього Закону.

У разі якщо положення інших законів суперечать положенням цього Закону, застосовуються положення цього Закону.

Отже, суд першої інстанції дійшов правового висновку, що спірні правовідносини є специфічними та врегульовані спеціальним Законом України «Про валюту і валютні операції», і саме норми вказаного Закону підлягають застосуванню, зокрема і в питанні нарахування пені за порушення строків розрахунків в іноземній валюті.

Так, дійсно, відповідно до абз. 11 пункту 52-1 підрозділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України протягом дії карантину, встановленого КМУ на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID- 19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню, проте така застосовна у сфері справляння податків і зборів та не підлягає застосуванню у сфері регулювання валютних правовідносин.

Крім того, зміни до положень Закону України «Про валюту і валютні операції» здійснюються виключно шляхом внесення змін до цього Закону. Однак до Закону № 2473-VIII не вносились норми, які б дозволяли не застосовувати пеню (звільняли від застосування пені) за порушення строку розрахунків в іноземній валюті у період дії карантину, встановленого КМУ на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID- 19).

При цьому колегія суддів зауважує, що маючи на меті звільнити суб`єктів господарювання, які вчинили правопорушення, у вигляд порушення строків розрахунків, від відповідальності у вигляді пені законодавець вносить відповідні зміни саме до Закону України «Про валюту і валютні операції».

Законом України № 2260-IX від 12.05.2022 «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» статтю 16 Закону України «Про валюту і валютні операції» доповнено пунктом 13 такого змісту: "13. Відповідальність, передбачена частиною п`ятою статті 13 цього Закону, не застосовується до резидентів - суб`єктів господарювання, що вчинили відповідне правопорушення, якщо імпортні операції не можуть бути завершені внаслідок дії постанови Кабінету Міністрів України «Про застосування заборони ввезення товарів з Російської Федерації» від 9 квітня 2022 року № 426.

Тобто, на переконання колегії суддів, у разі якби законодавець мав на меті звільнити суб`єктів господарювання від відповідальності шляхом не нарахування (не застосування) пені під час дії карантину (COVID- 19), відповідні зміни (чи обмеження в застосуванні) були б внесені саме до Закону України «Про валюту і валютні операції», проте таких змін внесено не було.

З огляду на наведене, доводи апеляційної скарги, що дія положення абз. 11 п. 52-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України, який передбачає не нарахування пені протягом дії карантину, розповсюджується і на пеню за порушення строків розрахунків, що передбачена частиною п`ятою Закону України «Про валюту і валютні операції», є помилковим.

Судова палата з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у постанові від 01.04.2025 року по справі № 400/15321/23 відступила від висновків, викладених, у тому числі, у постанові Верховного Суду від 15.02.2024 у справі №420/1538/23, та сформувала наступні правові висновки.

Пеня, що передбачена частиною п`ятою статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції», за порушення строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, у період дії карантину, встановленого КМУ на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID- 19), застосовується на загальних підставах і на таку не поширюються положення абзацу 11 пункту 52-1 підрозділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України.

Положення підпункту 69.9 пункту 69 підрозділ 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України, яким зупинено перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, не розповсюджуються на строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, що врегульовано законодавством у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду.

З огляду на те, що пеня, як міра відповідальності, яка нараховується за порушення граничних строків розрахунків, врегульована спеціальним Законом, відповідно на таку (пеню) не розповсюджуються і положення підпункту 129.9.7 пункту 129.9 статті 129 Податкового кодексу України, за аналогією з положеннями абз. 11 пункту 52-1 та підпункту 69.9 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України, про що зазначалось вище.

Стосовно доводів апеляційної скарги в частині форс-мажорних обставин, а саме введення в Україні воєнного стану колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до положень частини шостої статті 13 Закон України «Про валюту і валютні операції» у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

Отже, введення воєнного стану в Україні не можна розцінювати як форс-мажорну обставину для не виконання контрагентом - нерезидентом своїх обовязків в межах зовнішньоекономічних контрактів.

З матеріалів справи вбачається, що доказів у вигляді відповідної довідки уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного контракту (Кітай, - Гонконг) або третьої країни, які б підтверджували виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин, що зумовили неможливість виконання своїх обов`язків за контрактом матеріали справи не містять.

Таким чином, зазначені доводи апеляційної скарги як підстава для задоволення позовних вимог є помилковими.

Таким чином з огляду на наявність факту порушення строків розрахунків в ЗЕД, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, про те що спірні рішення про нарахування пенсі є обґрунтованими.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції в повному обсязі дослідив положення нормативних актів, що регулюють спірні правовідносини та дійшов вірного висновку про задоволення позовних вимог.

Доводи апеляційної скарги зводяться виключно до непогодження з оцінкою обставин справи, при цьому порушень норм процесуального права, які б вплинули або змінили цю оцінку, позивачем не зазначено.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції вірно встановлено обставини справи та правильно застосовано до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують. Підстави для скасування рішення суду першої інстанції відсутні.

Керуючись: пунктом 2 частини 1 статті 315, статтями 316, 321, 322, 327, 329 КАС України, Третій апеляційний адміністративний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ДЕКА МОТОРС" на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.12.2024 в адміністративній справі №160/27667/24,- залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.12.2024 в адміністративній справі №160/27667/24,- залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати її прийняття та відповідно п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України касаційному оскарженню не підлягає за виключенням випадків, встановлених цим пунктом.

Головуючий - суддя С.В. Чабаненко

суддя І.В. Юрко

суддя С.В. Білак