Справа № 160/4725/25
Суддя: Сліпець Надія Євгенівна
Дата ухвалення: 2025-05-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 травня 2025 рокуСправа №160/4725/25
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Сліпець Н.Є.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Комунального підприємства «Парк культури і відпочинку імені Богдана Хмельницького» Криворізької міської ради до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання протиправною та скасування постанови,-
13.02.2025 Комунальне підприємство «Парк культури і відпочинку імені Богдана Хмельницького» Криворізької міської ради (далі позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці (далі відповідач), в якій просить:
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.02.2025 відкрито провадження у адміністративній справі та призначено розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами з 17.03.2025, відповідно до ч. 5 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України.
Цією ж ухвалою відповідачу було надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву - протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.
Ухвалою суду від 24.04.2025 продовжено строк розгляду адміністративної справи №160/4725/25 на 30 днів.
Відповідно до положень ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглянув справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у ній матеріалами.
Згідно із ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи, або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази у сукупності з нормами чинного законодавства України, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що 27.08.2024 за вхід №Б-1455/ПС на адресу Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці надійшла скарга ОСОБА_1 щодо порушення законодавства про працю в частині не отримання ним розрахункових коштів заробітної плати при звільненні 21.08.2024.
Листом від 04.09.2024 №ЦА-4380/1/2.4.2-24а Державною службою України з питань праці погоджено проведення Південно-Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці позапланового заходу державного нагляду (контролю) КП «Парк культури і відпочинку імені Богдана Хмельницького» КМР за зверненням ОСОБА_1 від 27.08.2024 №Б-1455/ПС.
1) штатний розпис за 2024 рік;
2) реєстраційні документи (Статут), виписка з ЄДР, дані щодо системи оподаткування;
3) правила внутрішнього трудового розпорядку, колективний договір, положення про оплату праці та інші документи на підставі яких регулюється нарахування заробітної плати;
4) інформацію про нарахування та виплату заробітної плати з зазначенням сум та дати виплати за період з 01.01.2024 по теперішній час, з наданням завірених належним чином копій документів;
5) документи звільнених працівників за період з 01.01.2024 по теперішній час: повідомлення до ДФС про прийом на роботу та квитанції №№1, 2; особові картки П-2, накази про прийом на роботу; накази про звільнення; табелі робочого часу за період у якому були звільнені працівники; нарахування та виплати розрахункових коштів, у тому числі нарахування та виплата компенсації за всі невикористані дні відпустки; журнал обліку трудових книжок;
6) заяву та наказ на прийняття на роботу та звільнення ОСОБА_1 , повідомлення до територіального органі ДФС про його прийняття на роботу та квитанція №l та №2 до повідомлень, особову картку форми №2;
7) розрахункові-платіжні відомості, платіжні доручення, табелі обліку робочого часу, реєстри щодо виплати заробітної плати та відповідно сплати ЄСВ помісячно з наведенням суми виплати та дати (з додаванням платіжних документів, що підтверджують виплату заробітної плати та сплату єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування: платіжні доручення, відомості на виплату, касова книга, видаткові касові ордери та інше) на ОСОБА_1 ;
8) списковий склад працівників станом на час перевірки;
9) пояснення щодо несвоєчасної виплати розрахункових коштів працівникам при звільнені та несвоєчасної виплати заробітної плати;
10) інформацію щодо заборгованості по заробітній платі (за наявності);
11) журнал реєстрації перевірок для внесення запису про проведення заходу
державного нагляду (контролю);
12) інформацію щодо суми заборгованості із виплати заробітної плати з зазначенням періоду, з якого вона виникла працюючим та звільненим працівникам з обов?язковим зазначенням прізвищ (окремо по працюючим та звільненим працівникам) у разі наявності такої заборгованості;
13) інформацію щодо керівників (директора, головного бухгалтера, начальника відділу кадрів), а саме: дата і місце народження, громадянство, адреса проживання, серія і номер паспорта, ІН, посадові інструкції.
Листом від 19.09.2024 №195 на виконання вимоги КП «Парк культури і відпочинку імені Богдана Хмельницького» КМР були надані витребувані документи, що стосувались звернення ОСОБА_1 та додатково зазначено, що вимога щодо надання документів, передбачених пунктами 4, 5, 7, 12, 13 є безпідставною і такою, що суперечить нормам чинного законодавства, зокрема, зобов`язання надання тих документів, які не стосуються питання, викладеного у зверненні ОСОБА_1
1) інформацію про нарахування та виплату заробітної плати з зазначенням сум та дати виплати за період з 01.01.2024 по теперішній час;
2) документи звільнених працівників за період з 01.01.2024 по теперішній час: повідомлення до ДФС про прийом на роботу та квитанції №№1,2; особові картки П-2, накази про прийом на роботу; накази про звільнення; табелі робочого часу за період у якому були звільненні працівники; нарахування та виплати розрахункових коштів, у тому числі нарахування та виплата компенсації за всі невикористані дні відпустки; журнал обліку трудових книжок;
3) розрахункові-платіжні відомості, платіжні доручення, табелі обліку робочого часу, реєстри щодо виплати заробітної плати та відповідно сплати ЄСВ помісячно з наведенням суми виплати та дати (з додаванням платіжних документів, що підтверджують виплату заробітної плати та сплату єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування: платіжні доручення, відомості на виплату, касова книга, видаткові касові ордери та інше;
4) списковий склад працівників станом на час перевірки;
5) пояснення щодо несвоєчасної виплати розрахункових коштів працівникам при звільнені та несвоєчасної виплати заробітної плати;
6) інформацію щодо керівників (директора, головного бухгалтера, начальника відділу кадрів), а саме: дата і місце народження, громадянство, адреса проживання, серія і номер паспорта, ІПН, посадові інструкції.
Додаткових документів за вказаною вимогою позивачем не надано.
26.09.2024 КП «Парк культури і відпочинку імені Богдана Хмельницького» КМР надало зауваження до акту за вих. №203.
Вирішуючи спір по суті пред`явлених вимог, суд виходить з наступного.
Відповідно до частини першої статті 259 КЗпП України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до пункту 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 № 96 (далі - Положення № 96) Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Першого віце-прем`єр-міністра України - Міністра економіки, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.
Згідно з пунктом 7 Положення №96 Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи. На утворені територіальні органи Держпраці може покладати виконання завдань за міжрегіональним принципом.
Згідно з пунктом 1 Положення про Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці, затвердженого наказом Державної служби України з питань праці №167 від 23.09.2022, повноваження вказаного Міжрегіонального управління поширюються на територію Кіровоградської, Дніпропетровської та Запорізької областей.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року № 877-V (далі - Закон № 877-V), відповідно до частини першої статі 2 якого дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.
Відповідно до абзацу 5 частини першої статті 6 Закону №877-V підставою для здійснення позапланових заходів є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
За положеннями абзацу 9 частини першої статті 6 Закону №877-V під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Відтак, предмет позапланового заходу державного нагляду (контролю) обмежується виключно тими питаннями, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, та які обов`язково зазначені у посвідченні (направленні) на проведення перевірки.
В ході розгляду справи судом встановлено, що підставою призначення позапланового заходу державного нагляду (контролю) КП «Парк культури і відпочинку імені Богдана Хмельницького» КМР стала скарга ОСОБА_1 щодо порушення законодавства про працю в частині не отримання ним розрахункових коштів заробітної плати при звільненні 21.08.2024.
Проте, позивачем до перевірки не надано документи, передбачені пунктами 4, 5, 7-9, 12-13 вимоги від 13.09.2024 та передбачені пунктами 1-6 вимоги від 20.09.2024, а саме:
п. 4 «Інформацію про нарахування та виплату заробітної плати з зазначенням сум та дати виплати за період з 01.01.2024 по теперішній час, з наданням завірених належним чином копій документів» - не виконано;
п. 5 «Документи на звільнених працівників, за період з 01.01.2024 по теперішній час: (повідомлення до ДФС про прийом на роботу та квитанції №№ 1, 2; особові картки форми П-2, накази про прийом на роботу; накази про звільнення; табелі робочого часу за період в якому були звільненні працівники; нарахування та виплати розрахункових коштів, в тому числі нарахування та виплата компенсації за всі невикористані дні відпустки; журнал обліку трудових книжок). Копії завірені належним чином» - не виконано;
п. 7 «Розрахунково-платіжні відомості, платіжні доручення, табелі обліку робочого часу, реєстри щодо виплати заробітної плати та відповідно сплати ЄСВ помісячно з наведенням суми виплати та дати (з додаванням платіжних документів, що підтверджують виплату заробітної плати та сплату єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування: платіжні доручення, відомості па виплату, касова книга, видаткові касові ордери та ін.). на ОСОБА_1 (копії, належним чином завірені)» - надані частково тільки по ОСОБА_1 , інших не надано;
п. 8 «Списковий склад працівників станом на час перевірки» - не виконано;
п. 9 «Пояснення щодо несвоєчасної виплати розрахункових коштів працівникам при звільненні та несвоєчасної виплат заробітної плати» - не виконано;
п. 12 «Інформація щодо суми заборгованості із виплати заробітної плати з зазначенням періоду, з якого вона виникла працюючим та звільненим працівникам з обов`язковим зазначенням прізвищ (окремо по працюючим та звільненим працівникам) (у разі наявності такої заборгованості)» - не виконано;
п. 13 «Інформація щодо керівників (директора, головного бухгалтера, начальника відділу кадрів), а саме: дата і місце народження, громадянство, адреса проживання, серія і номер паспорта, ІПН, посадові інструкції» - не виконано.
При цьому, як встановлено судом, і не заперечувалось відповідачем, позивачем були надані всі витребувані документи в межах звернення ОСОБА_1 , тоді як інші документи, що витребовувались відповідачем, є такими, що не пов`язані із предметом позапланового заходу державного нагляду (контролю).
У постановах від 31 січня 2019 року у справі № 809/799/17, від 20 вересня 2021 року у справі №2040/5544/18, від 19 лютого 2021 року у справі № 820/7069/16 Верховний Суд дійшов висновку, що відповідно до абзацу 9 частини 1 статті 6 Закону № 877-V під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю). Так, цей законодавчий припис покликаний запобігти зловживанню державними органами проводити перевірки з ширшим обсягом питань, а тому під час розгляду цієї категорії справ дослідженню підлягає інформація, що стала підставою для призначення позапланового заходу, на відповідність визначеній інформації та тільки її відображення у наказі та направленні (посвідченні) на проведення позапланового заходу.
В силу положень статті 10 Закону № 877-V суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право вимагати припинення здійснення заходу державного нагляду (контролю) у разі з`ясування посадовими особами під час здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) питань, інших ніж ті, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення такого заходу.
Верховний Суд у постанові від 18 вересня 2018 року у справі № 804/2956/17 наголосив, що даючи оцінку рішенню (припису) посадової особи територіального органу Держпраці за наслідками позапланової перевірки, окрім правомірності, власне вимог цього рішення/припису (з огляду на правовий статус Держпраці та її територіальних органів), важливим є з`ясувати, серед іншого, дотримання процедури проведення цієї позапланової перевірки. У такому контексті слід зважити на те, на якій підставі призначено цю перевірку, що було предметом перевірки, чи оформлено відповідні документи на проведення позапланової перевірки, чи ознайомлений суб`єкт господарювання про проведення позапланової перевірки і її предметом.
Суд звертає увагу, що надаючи письмове погодження від 04.09.2024 №ЦА-4380/1/2.4.2-24а, Державна служба України з питань праці зазначила, що під час проведення заходу розглядаються питання, викладені у зверненні та з урахуванням обмежень, визначених частиною 1 статті 16 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану».
Згідно з частинами 1, 2, абзацом 1 частини 3 статті 16 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану», у період дії воєнного стану центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, та його територіальні органи можуть здійснювати за заявою працівника або профспілки позапланові заходи державного нагляду (контролю) за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання та фізичними особами, які використовують найману працю, в частині додержання вимог цього Закону, а також з питань виявлення неоформлених трудових відносин та законності припинення трудових договорів.
Позапланові заходи державного нагляду (контролю) здійснюються у порядку, встановленому Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Позапланові заходи державного нагляду (контролю) у період дії воєнного стану здійснюються за наявності підстав, визначених абзацами п`ятим, восьмим, дев`ятим, десятим частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Отже, інспектор Держпраці мав право перевірити виключно факт не отримання скаржником розрахункових коштів заробітної плати при звільненні, а також виключно щодо цього працівника.
При цьому, ч. 2 ст. 8 Закону №877-V визначено, що контролюючий орган зобов`язаний дотримуватися встановлених законом принципів, вимог та порядку здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності та не перешкоджати праву суб`єктів господарювання на будь-який законний захист, у тому числі третіми особами.
Якщо в ході перевірки перевіряються інші факти, ніж ті, що зумовили її проведення, суб`єкт господарювання може вимагати припинення її проведення на підставі норм статті 10 Закону №877-V.
Таким чином, суд доходить висновку, що в даному випадку відповідачем вимагались документи, що не стосуються предмету перевірки та перевірялись інші факти, ніж ті, що зумовили її проведення.
Відповідно до частин 1 статті 265 КЗпП України посадові особи органів державної влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, винні у порушенні законодавства про працю, несуть відповідальність згідно з чинним законодавством.
Абзацом 7 частини 2 статті 265 КЗпП України передбачено, що юридичні та фізичні особи підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу за недопущення до проведення перевірки з питань додержання законодавства про працю, створення перешкод у її проведенні тягне відповідальність у вигляді штрафу в трикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення.
Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а за змістом ст. 90 цього Кодексу суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Оцінюючи усі докази, які були досліджені судом у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.
Відповідно до ч. 1 ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання адміністративного позову в розмірі 3028,00 грн, що документально підтверджується платіжною інструкцією №723 від 10.02.2025.
Враховуючи викладене, сплачений позивачем судовий збір за подачу позову до суду в сумі 3 028,00 грн підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці.
Відповідно до ч. 4 ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України, судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Згідно із ч. 5 ст. 250 Кодексу адміністративного судочинства України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Керуючись ст. ст. 2-10, 11, 12, 47, 72-77, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 250, 251, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.Є. Сліпець