Справа № 640/16628/20
Суддя: Кошкош О.О.
Дата ухвалення: 2025-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

20 травня 2025 року Справа №640/16628/20

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Кошкош О.О., розглянувши у порядку письмового провадження клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Прокуратури Полтавської області, Офісу Генерального прокурора про визнання протиправними та скасування висновку і наказу в частині

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом (вх.від 22.09.2020) до Прокуратури Полтавської області (, адреса: 36000, м. Полтава, вул. 1100-річчя Полтави, 7), Офісу Генерального прокурора (, адреса: 01011, м. Київ, вул. Різницька, 13/15) в якому просив визнати протиправним та скасувати індивідуальний акт - висновок Прокуратури Полтавської області та Офісу Генерального прокурора від 15.06.2020 Про результати додаткового службового розслідування щодо можливого вчинення окремими працівниками прокуратури Полтавської області дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумніви у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесноті та непідкупності органів прокуратури, під час здійснення процесуального керівництва у кримінальному провадженні №0000088 від 18.05.2017 за ч. 1 ст. 364 КК України, невжиття комплексу заходів, спрямованих на захист інтересів держави, шляхом пред`явлення позовів повернення у державну власність 76 земельних ділянок, розташованих у заплаві та водоохоронній зоні річок Коломак та ОСОБА_2 , які всупереч вимог чинного законодавства у подальшому передані у власність відповідних фізичних осіб, який 16.06.2020 затверджено прокурором Полтавської області ОСОБА_3 ; визнати протиправним та скасувати в частині рішення не виплачувати премію керівнику Полтавської місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_1 за червень 2020 року наказ прокурора Полтавської області Голинського Я.О. Про преміювання від 23.06.2020 №440к.

05 серпня 2020 року ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва відкрито провадження у справі. Призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження. (https://reyestr.court.gov.ua/Review/90863503).

Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано Законом України від 13.12.2022 № 2825-IX Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду.

З метою забезпечення розгляду адміністративної справи здійснено автоматизований розподіл судових справ між іншими окружними адміністративними судами України.

Адміністративну справу передано до Донецького окружного адміністративного суду.

За результатами автоматизованого розподілу справи головуючим у даній справі призначено суддю Кошкош Олену Олександрівну.

Ухвалою від 01 травня 2025 року суд прийняв до провадження адміністративну справу. Розгляд справи вирішив проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

ОСОБА_1 подано клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, із наданням участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції. В обґрунтування зазначено, що при постановленні ухвали про відкриття провадження у справі Окружний адміністративний суд міста Києва визначив, що ця справа не є справою незначної складності, а тому підлягає розгляду в порядку загального позовного провадження. Звертає увагу, що справа має велике значення для позивача, оскільки системне неправомірне втручання держави в його особисте життя позбавило його право доступу до професії прокурора. Справа є складною, оскільки при складенні оспорюваного Висновку службового розслідування допущено фальсифікацію документів. Доведенню підлягає питання того, що усі члени комісії зі службового розслідування діяли з перевищенням владних повноважень, а окремі з них також в умовах конфлікту інтересів. Доведенню під час судового розгляду підлягає факт того, що дискреційні повноваження у керівника прокуратури області з позбавлення позивача премії лише за наявності об`єктивно встановленого у передбаченому законом порядку у діях позивача порушення закону при здійсненні його службових повноважень. Зазначає, що справа становить суспільний інтерес, оскільки позивач займав відповідальне становище на посаді керівника місцевої прокуратури обласного центру. Просив здійснити розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Вирішуючи клопотання по суті, суд зазначає таке.

Згідно із ч.14 ст. 31 КАС України у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до частини першої статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Частиною другою статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно із частиною третьою статті 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Водночас, частиною четвертою статті 257 КАС України передбачено вичерпний перелік справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження, а саме справи щодо:

оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує: для юридичних осіб - п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для фізичних осіб та фізичних осіб - підприємців - сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років";

оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Відповідно до частини шостої статті 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо: прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займають відповідальне та особливо відповідальне становище; інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

З цими положеннями співвідносяться (частково) норми частини першої статті 263 КАС України, яка визначає особливості розгляду окремих категорій справ незначної складності щодо: 1) оскарження бездіяльності суб`єкта владних повноважень або розпорядника інформації щодо розгляду звернення або запиту на інформацію; 2) оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг; 3) припинення за зверненням суб`єкта владних повноважень юридичних осіб чи підприємницької діяльності фізичних осіб - підприємців у випадках, визначених законом, чи відміни державної реєстрації припинення юридичних осіб або підприємницької діяльності фізичних осіб - підприємців; 4) стягнення грошових сум, що ґрунтуються на рішеннях суб`єкта владних повноважень, щодо яких завершився встановлений цим Кодексом строк оскарження та сума яких не перевищує: для юридичних осіб - ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для фізичних осіб та фізичних осіб - підприємців - тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо в`їзду (виїзду) на тимчасово окуповану територію).

Згідно із частиною п`ятою статті 12 КАС України умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Аналізуючи наведені положення процесуального закону у контексті доводів позивача, суд вважає, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності (частина шоста статті 12 КАС України), а також інші адміністративні справи, щодо яких процесуальний закон не містить імперативних норм про їхній розгляд за правилами загального позовного провадження (частина четверта статті 12 КАС України) або ж про заборону розглядати їх за правилами спрощеного позовного провадження (частина четверта статті 257 КАС України).

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 22 липня 2021 року в справі №460/6542/20 та від 30 червня 2022 року у справі №640/27145/20.

Суд враховує, що спір між сторонами виник у зв`язку із складання висновку та винесенням рішення про встановлення премії позивачу під час проходження публічної служби. Оцінивши повідомлені у клопотанні обставини, суд не вбачає підстав для розгляду справи в порядку загального позовного провадження та проведення судового засідання.

Також суд враховує, що у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні"" від 24.02.2022 № 2102-ІХ, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб.

Наразі воєнний стан на території України триває.

Згідно з рекомендаціями Ради суддів України від 02.03.2022 в умовах воєнного стану режим роботи кожного суду визначається окремо. Рекомендовано судам за можливості відкладати розгляд справ (за винятком невідкладних судових розглядів) та знімати їх з розгляду, зважати на те, що велика кількість учасників судових процесів не завжди мають змогу подати заяву про відкладення розгляду справи через залучення до функціонування критичної інфраструктури, вступ до лав Збройних сил України, територіальної оборони, добровольчих воєнних формувань та інших форм протидії збройної агресії проти України, або не можуть прибути в суд у зв`язку з небезпекою для життя.

Відповідно до наказу голови Донецького окружного адміністративного суду від 26.02.2022 № 14/І-г «Про запровадження особливого режиму роботи Донецького окружного адміністративного суду у вигляді дистанційної роботи» запроваджено особливий режим роботи для суддів Донецького окружного адміністративного суду у вигляді дистанційної роботи з 26.02.2022 до закінчення воєнного стану, і до дня відновлення роботи суду у звичайному режимі.

Отже, для забезпечення безпеки учасників процесу, суд не вбачає підстав для розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Крім цього, суд звертає увагу, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін не призводить до порушення принципу справедливості, оскільки задля його досягнення процесуальне законодавство наділяє сторін рівними правами, використання яких у спрощеному позовному провадженні ніяким чином не обмежено. Усі свої доводи та міркування сторони мають право викладати у письмових заявах чи клопотаннях.

Суд також відхиляє доводи позивача про те, що підставою для продовження розгляду справи у підготовчому засіданні є чинність ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва якою призначено таке підготовче засідання, та зазначає, що для розгляду адміністративної справи №640/16628/20 змінено склад суд, при цьому в силу вимог ч.14 ст. 31 КАС України розгляд справи починається спочатку.

Враховуючи те, що під час розгляду клопотання судом не встановлено обґрунтованих підстав для розгляду справи в судовому засіданні та для переходу до розгляду справи в порядку загального позовного провадження. Відтак, у задоволенні клопотання позивача слід відмовити.

Враховуючи те, що судове засідання не призначене, суд відмовляє у задоволенні клопотання про розгляд справи в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів позивача та електронного підпису.

Керуючись положеннями ст.ст. 12, 243, 248, 256, 257, 260, 262, 293, 294 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи в порядку загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, про розгляд справи в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів позивача та електронного підпису відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О.О. Кошкош