Справа № 420/7899/25
Суддя: Єфіменко К.С.
Дата ухвалення: 2025-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/7899/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2025 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Єфіменка К.С., розглянувши в письмовому провадженні у порядку спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в м.Києві (філія ГСЦ МВС)(вул.Арсенальна,9/11, м.Київ, 01011) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 до Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в м.Києві (філія ГСЦ МВС) за результатом якого позивач просить:

визнати протиправною бездіяльність Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в м. Києві (філія ГСЦ МВС) щодо не підготовлення та не направлення до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області нової довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 станом на 19 листопада 2019 року, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» № 2262-ХІІ від 09.04.1992, статті 9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» № 2011-XII від 20.12.1991 та з врахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року № 45 «Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» та постанови Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 року № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за посадою, з якої ОСОБА_2 був звільнений зі служби, або прирівняною посадою, для проведення з 01.07.2020 перерахунку основного розміру пенсії ОСОБА_1 ;

зобов`язати Регіональний сервісний центр ГСЦ МВС в м. Києві (філія ГСЦ МВС) скласти та подати до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 станом на 19 листопада 2019 року, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» № 2262-ХІІ від 09.04.1992, статті 9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» № 2011-XII від 20.12.1991 та з врахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року № 45 «Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» та постанови Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 року № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за посадою, з якої ОСОБА_2 був звільнений зі служби, або прирівняною посадою, для проведення з 01.07.2020 перерахунку основного розміру пенсії ОСОБА_1 ;

стягнути з Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в м. Києві (філія ГСЦ МВС) на користь ОСОБА_1 шляхом безспірного списання документально підтверджені судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 968,96 грн. та на професійну правничу допомогу адвоката Хараїма В.В. у розмірі 5000,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач є дружиною померлого військового пенсіонера ОСОБА_2 , який проходив службу в підрозділі УМВС України в Херсонській області, а після звільнення та до моменту смерті перебував на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Херсонській області та отримував пенсію за вислугу років відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 року № 2262-XII за лінією МВС. Після смерті ОСОБА_2 з 01.07.2020 року Головним управлінням Пенсійного фонду України в Херсонській області ОСОБА_1 призначено пенсію в разі втрати годувальника у розмірі 30% грошового забезпечення померлого годувальника ОСОБА_2 .. Діючи в інтересах позивача, представник звернувся до відповідача з заявою в якій просив підготувати та направити до ГУ ПФУ в Херсонській області нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 станом на листопад 2019 року. Листом відповідача на заяву позивача щодо виготовлення нової довідки про розмір грошового забезпечення на 19 листопада 2019 року для проведення перерахунку пенсії позивача, відмовлено у видачі довідки. Позивач вважає, що така бездіяльність відповідача є протиправною, а тому звернувся до суду з даним позовом.

Ухвалою суду від 24 березня 2025 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (ст.262 КАС України).

16.04.2025 до суду надійшов відзив представника відповідача в якому він зазначив, що РСЦ ГСЦ МВС в м. Києві ознайомившись зі змістом позовної заяви, керуючись статтями 44, 162 КАС України, заперечує проти позову Позивача, вважає позовні вимоги необґрунтованими, безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню, з огляду на наступне. Порядок проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону № 2262-XII регулюється Порядком проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 № 45. Відповідно до пунктів 1, 2 Порядку № 45 пенсії, призначені відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. Пенсійний фонд України після прийняття Кабінетом Міністрів України рішення щодо перерахунку пенсій та отримання відповідного повідомлення від Мінсоцполітики повідомляє своїм головним управлінням в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі (далі - головні управління Пенсійного фонду України) про підстави для проведення перерахунку пенсій та про необхідність підготовки списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку (далі списки), та надсилає відповідну інформацію Міноборони, МВС, Національній поліції, Мін`юсту, Мінінфраструктури, СБУ, розвідувальним органам, ДФС, Управлінню державної охорони, Адміністрації Держспецзв`язку, Адміністрації Держприкордонслужби, ДСНС, Службі судової охорони. Вимогами пункту 3 Порядку № 45 передбачено, що на підставі списків уповноважені органи готують довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, для кожної особи, зазначеної в списку, за формою згідно з додатками 2 і 3 (далі - довідки) та у місячний строк подають їх головним управлінням Пенсійного фонду України. Довідки видаються державним органом, з якого особи були звільнені із служби, якщо інше не передбачено цим Порядком. Довідки видаються на осіб, які звільнені із служби, зокрема в апараті МВС, органах та підрозділах МВС, в закладах, на підприємствах та в установах, що належать до сфери управління МВС (крім органів, підрозділів, закладів та установ, передбачених абзацами четвертим, п`ятим і сьомим цього пункту) - МВС. В 2018 Кабінетом Міністрів України відповідно до постанов № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» та № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» з врахуванням вимог Порядку № 45, Пенсійним фондом України було підготовлено та направлено списки осіб, пенсії яких підлягають перерахунку, та проведено відповідний перерахунок пенсії згідно Закону України №2262- ХІІ. В списках осіб, пенсії яких підлягали перерахунку відповідно до постанови КМУ № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб», відомості щодо ОСОБА_1 відсутні. Тобто, станом на 2018 рік, на час формування ПФУ списків осіб, пенсії яких підлягали перерахунку відповідно до постанови КМУ № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб», до переліку ОСОБА_1 включена не була. За період з 21.02.2018 (дата прийняття Постанови № 103) до теперішнього часу рішень про перерахунок пенсій Кабінет Міністрів України не приймав, оновлених списків не надсилав. 22.04.2024 Міністерством внутрішніх справ України прийнято наказ № 259 «Про визначення в Міністерстві внутрішніх справ України уповноваженого структурного підрозділу з підготовки та подання до органів Пенсійного фонду України документів для призначення (перерахунку) пенсій» (далі - Наказ № 259, копія додається). Пунктом 1 Наказу № 259 визначено в Міністерстві внутрішніх справ України уповноваженим структурним підрозділом з підготовки та подання до органів Пенсійного фонду України документів для призначення (перерахунку) пенсій Відділ координації пенсійних питань Міністерства внутрішніх справ України. Пунктом 2 Наказу № 259 уповноважено Головний сервісний центр МВС на видачу звільненим зі служби військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за їх зверненнями довідок про розмір грошового забезпечення відповідно за березень 2019 року та листопад 2019 року для перерахунку пенсій з урахуванням правових висновків Великої Палати Верховного Суду у справі № 160/8324/19 та судових рішень у справах № 826/3858/18 та № 826/12704/18 з покладанням таких функцій на регіональні сервісні центри Головного сервісного центру МВС (філії ГСЦ МВС) з 01.05.2024. 21.06.2024 наказом МВС № 432 «Про внесення змін до наказу МВС від 22.04.2024 № 259» та пункт 2 Наказу № 259 викладено в наступній редакції: « 2. Уповноважити Головний сервісний центр МВС на видачу звільненим зі служби військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за їх зверненнями довідок про розмір грошового забезпечення відповідно за березень 2019 року та листопад 2019 року для перерахунку пенсій з урахуванням правових висновків Великої Палати Верховного Суду у справі № 160/8324/19 та судових рішень у справах № 826/3858/18 та № 826/12704/18, а також здійснювати відповідно до законодавства України розгляд звернень таких осіб про видачу довідок про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсій за інші періоди з покладенням таких функцій на регіональні сервісні центри Головного сервісного центру МВС (філії ГСЦ МВС)». Таким чином, наказами МВС № 259 та № 432 на регіональні сервісні центри Головного сервісного центру МВС (філії ГСЦ МВС) покладено функції на видачу звільненим зі служби військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за їх зверненнями довідок про розмір грошового забезпечення лише за березень 2019 року та листопад 2019 року для перерахунку пенсій з урахуванням правових висновків Великої Палати Верховного Суду у справі № 160/8324/19 та судових рішень у справах №826/3858/18 та № 826/12704/18, а також здійснювати відповідно до законодавства України розгляд звернень таких осіб про видачу довідок про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсій за інші періоди. 29.01.2025 представник Позивача звернувся до РСЦ ГСЦ МВС в м. Києві із заявою вх. № Х-491-2025 аз від 29.10.2024 про виготовлення довідки про розмір грошового забезпечення, станом на листопад 2019 року на ім`я ОСОБА_1 . Листом від 25.02.2025 № 31/26/10-Х-491-774-2025 представнику Позивача було повідомлено про відсутність підстав для виготовлення та видачі довідки про розмір грошового забезпечення станом на листопад 2019 року на ім`я ОСОБА_1 , оскільки остання не була включена Пенсійним Фондом України в 2018 році до списків осіб, пенсії яких підлягали перерахунку відповідно до постанови КМУ № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» (копія додається). РСЦ ГСЦ МВС в м. Києві як орган державної влади зобов`язаний діяти лише в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України. Надання довідок особам, які компетентними органами не були включення в списики осіб, пенсії яких підлягали перерахунку відповідно до постанови КМУ № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб», виходить за межі повноважень, визначених законом. Доказів того, що ОСОБА_1 була включена Пенсійним Фондом України до списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку відповідно до постанови КМУ № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб», Позивачкою до позовної заяви не додано. З урахуванням викладеного, Позивачка не довела позовні вимоги, які є безпідставними, а РСЦ ГСЦ МВС в м. Києві не вчинив жодної бездіяльності по відношенню до Позивача, а тому в задоволенні позовної заяви просимо відмовити. Щодо вимоги про стягнення понесених судових витрат на правничу допомогу у розмірі 5000,00 грн. представником Позивача заявлено до стягнення витрати на професійну правничу допомогу адвоката Хараїма В.В. у сумі 5 000 грн., що підтверджується: договором про надання правової (правничої) допомоги № 04/2 від 29.01.2025, додатком від 29.01.2025 до договору про надання правової (правничої) допомоги № 04/2 від 29.01.2025, звітом про обсяг наданих послуг і виконаних робіт та їх вартість (відповідно до договору про надання правової (правничої) допомоги № 04/25 від 29.01.2025), банківською випискою. РСЦ ГСЦ МВС в м. Києві заперечує проти заявленої вимоги про стягнення витрат на правничу допомогу у розмірі 5000,00 грн з огляду на наступне. Ураховуючи характер наданої правової допомоги (послуги) у цій справі щодо змісту виконаних робіт, витраченого адвокатом Позивача часу, обсягом наданих ним послуг та значенню справи, вбачається, що вказана справа не відноситься до складних справ, розглядається в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін за наявними в матеріалах справи документами, підготовка документів в цій справі не потребує великої кількості часу, а тому, виходячи з принципу обґрунтованості та пропорційності розміру судових витрат до предмета спору, співмірності розміру судових витрат зі складністю справи та наданих адвокатом послуг, часом, витраченим адвокатом на надання відповідних послуг, обсягом наданих послуг, ціною позову та значенням справи для сторони, стягнення з Відповідача на користь представника Позивача витрат на правничу допомогу у розмірі 5000,00 грн є необґрунтованим. Крім того, згідно долученої квитанції АТ КБ ПриватБанк від 13.03.2025 вбачається, що оплату здійснила особа на ім`я ОСОБА_3 , код платника: НОМЕР_1 за договором № 04/25 від 29.01.2025 та додатку від 29.01.2025, в той час як згідно умов укладеного з адвокатом договору обов`язок по оплаті послуг покладається на клієнта, а саме ОСОБА_1 , код платника НОМЕР_2 .

Представник позивача надав до суду відповідь на відзив на позов. У відповіді на відзив на позов зазначено, що 15.04.2025 позивач отримав відзив Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в м. Києві (філія ГСЦ МВС) на позовну заяву ОСОБА_1 . Відповідно до ч. 1 ст. 163 КАС України, у відповіді на відзив позивач викладає свої пояснення, міркування та аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень та мотиви їх визнання або відхилення. Вважаю, що наведені відповідачем у відзиві заперечення та мотиви щодо відхилення позовної заяви ОСОБА_1 є безпідставними та такими, що не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства України, суперечать основоположним принципам верховенства права, виходячи з наступного. 1). Відповідач не заперечує, що відповідно до наказів МВС № 259 та № 432 саме Регіональний сервісний центр ГСЦ МВС в м. Києві (філія ГСЦ МВС) є уповноваженим органом на який покладено функції по видачі звільненим зі служби військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за їх зверненнями довідок про розмір грошового забезпечення станом на березень 2019 року та листопад 2019 року для перерахунку пенсій з урахуванням правових висновків Великої Палати Верховного Суду у справі № 160/8324/19 та судових рішень у справах № 826/3858/18 та № 826/12704/18, а також зобов`язаний здійснювати відповідно до законодавства України розгляд звернень таких осіб про видачу довідок про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсій за інші періоди. Також на аркуші 7 відзиву зазначено, дослівно: « 29.01.2025 представник Позивача адвокат Хараїм Валерій звернувся до РСЦ ГСЦ МВС в м. Києві із заявою вх. № Х-491-2025 аз від 29.10.2024 (копія додана до позовної заяви) про виготовлення довідки про розмір грошового забезпечення, станом на листопад 2019 року на ім`я ОСОБА_1 . Листом від 25.02.2025 № 31/26/10-Х-491- 774-2025 представнику Позивача було повідомлено про відсутність підстав для виготовлення та видачі довідки про розмір грошового забезпечення станом на листопад 2019 року на ім`я ОСОБА_1 , оскільки остання не була включена Пенсійним Фондом України в 2018 році до списків осіб, пенсії яких підлягали перерахунку відповідно до постанови КМУ № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб»». З цього приводу звертаю увагу суду, що відповідач умисно спотворив текст заяви позивача від 29.01.2025. У вказаній заяві ОСОБА_1 просила відповідача, дослівно: «Підготувати та направити до ГУ ПФУ в Херсонській області (73027, м. Херсон, вул. Комкова, 76-А) нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 станом на листопад 2019 року, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 № 2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», статті 9 Закону України від 20.12.1991 № 2011-XII «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» та з врахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за посадою, з якої він був звільнений зі служби або прирівняною посадою для проведення перерахунку його пенсії». У заяві ОСОБА_1 зазначила, що є одержувачем пенсії у разі втрати годувальника після померлого чоловіка ОСОБА_2 , перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Херсонській області та отримує пенсію, призначену на підставі Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених із військової служби, та деяких інших осіб» № 2262-ХІІ від 09.04.1992. ОСОБА_1 ніколи не перебувала на службі в органах внутрішніх справ і до 01.07.2020 не отримувала пенсію відповідно до Закону № 2262-ХІІ, та у зв`язку з цим навіть теоретично не могла у 2018 році перебувати у списках осіб, пенсії яких підлягали перерахунку відповідно до постанови КМУ № 103, як помилково вважає відповідач. До вказаного часу саме її померлий чоловік ОСОБА_2 отримував пенсію за вислугу років та перебував у таких списках і саме йому видавались довідки для перерахунку пенсії. Позивач просила відповідача видати довідку про розмір грошового забезпечення саме ОСОБА_2 станом на листопад 2019 року, а не ОСОБА_1 . Отримавши таку довідку позивач мала би право на перерахунок пенсії в разі втрати годувальника у розмірі 30% грошового забезпечення померлого годувальника ОСОБА_2 . Щодо витрат на професійну правничу допомогу адвоката Хараїма В.В. у розмірі 5000 грн., то відповідач вважає, що кошти не підлягають стягненню, оскільки згідно долученої квитанції АТ КБ ПриватБанк від 13.03.2025 вбачається, що оплату здійснила особа на ім`я ОСОБА_3 , код платника: НОМЕР_1 за договором № 04/25 від 29.01.2025 та додатку від 29.01.2025, в той час як згідно умов укладеного з адвокатом договору обов`язок по оплаті послуг покладається на клієнта, а саме ОСОБА_1 , код платника НОМЕР_2 . З цього приводу звертаю увагу суду на те, що вирішальним у даному конкретному випадку є не те, хто сплачує грошові кошти, а за що саме вони сплачуються, від кого та на підставі чого. Так, у згаданій квитанції чітко зазначено, що сума коштів у розмірі 5 000 грн. сплачена адвокату ОСОБА_4 як гонорар саме за договором № 04/25 від 29.01.2025 про надання правової допомоги та додатку до договору від 29.01.2025, які були укладені саме з ОСОБА_1 , копії яких долучено до позовної заяви.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, відзиву на позовну заяву, оцінивши докази відповідно до вимог ст.ст. 72-79 КАС України, судом встановлено наступні факти та обставини.

ОСОБА_1 є дружиною померлого військового пенсіонера ОСОБА_2 , який проходив службу в підрозділі УМВС України в Херсонській області, а після звільнення та до моменту смерті перебував на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Херсонській області та отримував пенсію за вислугу років відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 року № 2262-XII за лінією МВС.

Після смерті ОСОБА_2 з 01.07.2020 Головним управлінням Пенсійного фонду України в Херсонській області відповідно до п. «б», ст. 36 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» ОСОБА_1 призначено пенсію в разі втрати годувальника у розмірі 30% грошового забезпечення померлого годувальника ОСОБА_2 .

Станом на цей час ОСОБА_1 перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Херсонській області та отримує пенсію в разі втрати годувальника у розмірі 30% відповідних сум грошового забезпечення відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 року № 2262-XII.

30.08.2017 Кабінет Міністрів України прийняв постанову № 704, яка набрала чинності 01.03.2018 та якою затверджено тарифні сітки розрядів і коефіцієнтів посадових окладів, схеми тарифних розрядів, тарифних коефіцієнтів, додаткові види грошового забезпечення, розміри надбавки за вислугу років, пунктом 2 якої установлено, що грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

21.02.2018 Кабінет Міністрів України прийняв постанову № 103, пунктами 1, 2 якої встановлено перерахувати з 01.01.2018 пенсії, призначені згідно із Законом № 2262-ХІІ до 01.03.2018 (крім пенсій, призначених згідно із Законом особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) та поліцейським), з урахуванням розміру окладу за посадою, військовим (спеціальним) званням, відсоткової надбавки за вислугу років за відповідною або аналогічною посадою, яку особа займала на дату звільнення із служби (на дату відрядження для роботи до органів державної влади, органів місцевого самоврядування або до сформованих ними органів, на підприємства, в установи, організації, вищі навчальні заклади), що визначені станом на 01.03.2018 відповідно до постанови № 704.

Разом з тим, рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.12.2018, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.03.2019, в адміністративній справі № 826/3858/18, визнано протиправними та нечинними пункти 1, 2 постанови № 103 та зміни до пункту 5 і додатку 2 Порядку № 45.

Після скасування 05.03.2019 змін до пункту 5 Порядку № 45 і додатку 2 Порядку № 45 був чинним пункт 3 Постанови № 103, який безпосередньо стосувався перерахунку пенсій особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) та містив вказівку здійснити перерахунок пенсій з розміру грошового забезпечення поліцейського, враховуючи основні та щомісячні додаткові види грошового забезпечення та премії в розмірах, установлених законодавством, премії за січень 2016 року відповідно до Постанови № 988, а також пункт 6 Постанови № 103, яким внесені зміни до Порядку № 45, зокрема, доповнено цей Порядок додатком 3.

У подальшому рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва у справі № 826/12704/18 від 14.05.2019, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19.11.2019, визнано протиправним та скасовано пункт 3 Постанови № 103.

Отже, з дня набрання законної сили судовим рішенням у справі № 826/12704/18, а саме з 19.11.2019, пункт 3 Постанови № 103 втратив чинність.

У зв`язку з набранням 19.11.2019 законної сили рішення у справі № 826/12704/18, діючи в інтересах позивача, 29.01.2025 року представник звернувся до Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в м. Києві (філія ГСЦ МВС) з заявою в якій просив підготувати та направити до ГУ ПФУ в Херсонській області нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 станом на листопад 2019 року, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 № 2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», статті 9 Закону України від 20.12.1991 № 2011-XII «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» та з врахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за посадою, з якої він був звільнений зі служби або прирівняною посадою для проведення перерахунку пенсії.

У зв`язку з неотриманням відповіді 15.02.2025 року представник звернувся до відповідача з адвокатським запитом та просив повідомити чи розглянуто Регіональним сервісним центром ГСЦ МВС в м. Києві (філія ГСЦ МВС) заяву адвоката Хараїма Валерія Віталійовича в інтересах ОСОБА_1 від 29.01.2025.

З відповіді Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в м. Києві (філія ГСЦ МВС) № 31/26/10/350аз/025 від 21.02.2025 року на адвокатський запит встановлено, що заява в інтересах ОСОБА_1 зареєстрована в РСЦ ГСЦ МВС в м. Києві 29.01.2025 року за вх. № Х-491-2025 та буде опрацьована протягом 30 днів з моменту її реєстрації в установі.

З відповіді Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в м. Києві (філія ГСЦ МВС) № 31/26/10/Х-491-774-2025 від 25.02.2025 року на заяву від 29.01.2025 установлено, що наказом МВС України від 22.04.2024 № 259 «Про визначення в Міністерстві внутрішніх справ України уповноваженого структурного підрозділу з підготовки та подання до органів Пенсійного фонду України документів для призначення (перерахунку) пенсій» (зі змінами) уповноважено Головний сервісний центр МВС на видачу звільненим зі служби військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за їх зверненнями довідок про розмір грошового забезпечення відповідно за березень 2019 року та листопад 2019 року для перерахунку пенсій з урахуванням правових висновків Великої Палати Верховного Суду у справі № 160/8324/19 та судових рішень у справах № 826/3858/18 та № 826/12704/18, а також здійснювати відповідно до законодавства України розгляд звернень таких осіб про видачу довідок про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсій за інші періоди з покладанням таких функцій на регіональні сервісні центри Головного сервісного центру МВС (філії ГСЦ МВС). Повідомлено, що довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії готуються відповідно до Порядку № 45 за списками, наданими органами Пенсійного фонду України. Будь-яких інших підстав для виготовлення довідок про розмір грошового забезпечення законодавством не передбачено. Поінформовано, що за період з 21.02.2018 (дата прийняття Кабінетом Міністрів України постанови № 103) до теперішнього часу рішень про перерахунок пенсій Кабінет Міністрів України не приймав, списки органами Пенсійного фонду України до уповноваженого органу МВС не подавались (в т.ч. і на ОСОБА_1 ), то виготовити та видати довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 для перерахунку пенсії в разі втрати годувальника ОСОБА_1 станом на листопад 2019 року не вбачається можливим.

Діючи в інтересах позивача, 26.02.2025 року представник звернувся з адвокатським запитом до ГУ ПФУ в Херсонській області та просив повідомити з якої дати та у якому відсотковому розмірі ОСОБА_1 призначено пенсію в разі втрати годувальника, надати копії всіх довідок про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії ОСОБА_2 з матеріалів його пенсійної справи, з якого грошового забезпечення ОСОБА_2 ОСОБА_1 обраховано пенсію у разі втрати годувальника, надати протокол призначення їй пенсії, надати розрахунок пенсії ОСОБА_1 у разі втрати годувальника станом на цей час, чи надходили від ДУ «ТМО УМВС України по Херсонській області», іншого уповноваженого органу будь-які довідки для перерахунку пенсії ОСОБА_2 за період з 2018 року по дату його смерті, якщо так надати копії таких довідок.

З відповіді ГУ ПФУ в Херсонській області від 04.03.2025 року № 2100-0307-8/8021 установлено, що пенсію позивачу призначено з 01.07.2020 року відповідно до пункту «б» статті 36 Закону № 2262 в розмірі 30% заробітку годувальника (7 143,5 грн.), за матеріалами пенсійної справи померлого годувальника виходячи з грошового забезпечення визначеного станом на 01.01.2016 відповідно до постанов Уряду від 21.02.2018 № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» та від 11.11.2015 № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції». Додатково повідомлено, що станом на сьогоднішній день жодних довідок на ОСОБА_2 для перерахунку пенсії, до Головного управління не надходило.

Проте, бездіяльність Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в м. Києві (філія ГСЦ МВС) щодо не підготовлення та не направлення до ГУ ПФУ в Херсонській області нової довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 станом на листопад 2019 року, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 № 2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», статті 9 Закону України від 20.12.1991 № 2011-XII «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» та з врахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за посадою, з якої він був звільнений зі служби або прирівняною посадою для проведення перерахунку пенсії в разі втрати годувальника ОСОБА_1 вважає незаконною та такою, що порушує її право на належний рівень соціального забезпечення, гарантоване Конституцією України. У зв`язку з цим, діючи в інтересах позивача, представник вважає за необхідне звернутись до суду з адміністративним позовом з вимогою про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Вирішуючи даний публічно-правовий спір, що виник між сторонами, суд виходить з такого.

Відповідно до положень ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 ст.46 Конституції України закріплено, що громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.

Відносини щодо пенсійного забезпечення осіб, звільнених з військової служби регулюються Законом України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09 квітня 1992 року № 2262-XII (далі - Закон 2262-ХІІ).

Згідно частині 1 ст.30 Закону №2262-ХII право на пенсію в разі втрати годувальника мають непрацездатні члени сімей загиблих, померлих або таких, що пропали безвісти військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, які перебували на їх утриманні (стаття 31).

Відповідно до положень ст. 36 Закону №2262-ХII пенсії в разі втрати годувальника призначаються в таких розмірах: а) членам сімей військовослужбовців, осіб, звільнених з військової служби, інших осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, які загинули (померли) внаслідок поранення, контузії або каліцтва, одержаних при захисті Батьківщини, ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи або виконанні інших обов`язків військової служби (службових обов`язків), або внаслідок захворювання, пов`язаного з перебуванням на фронті, у партизанських загонах і з`єднаннях та підпільних організаціях і групах, визнаних такими законодавством України, ліквідацією наслідків Чорнобильської катастрофи чи участю у бойових діях у мирний час, а саме батькам (одному з батьків), дружині (чоловікові), іншому непрацездатному члену сім`ї загиблого (померлого) годувальника, якщо право на пенсію має один непрацездатний член сім`ї, - у розмірі 70 процентів грошового забезпечення (заробітної плати) загиблого (померлого) годувальника на кожного непрацездатного члена сім`ї; якщо право на пенсію мають два і більше непрацездатних членів сім`ї (крім батьків, дружини (чоловіка) - у розмірі 50 процентів грошового забезпечення (заробітної плати) загиблого (померлого) годувальника на кожного непрацездатного члена сім`ї. У таких самих розмірах, незалежно від причини смерті годувальника, обчислюються пенсії членам сімей померлих осіб з інвалідністю внаслідок війни та членам сімей, до складу яких входять діти, які втратили обох батьків; б) сім`ям військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, які померли внаслідок каліцтва, одержаного в результаті нещасного випадку, не пов`язаного з виконанням обов`язків військової служби (службових обов`язків), або внаслідок захворювання, пов`язаного з проходженням служби, - 30 процентів заробітку годувальника на кожного непрацездатного члена сім`ї.

Згідно з ч.3 ст.43 Закону 2262-ХІІ пенсії особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей обчислюються з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Так, згідно з ч.1, 2, 3 ст.63 Закону України 2262-ХІІ, перерахунок раніше призначених пенсій військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей у зв`язку із введенням в дію цього Закону провадиться за документами, що є у пенсійній справі, а також додатковими документами, поданими пенсіонерами на час перерахунку.

Якщо пенсіонер згодом подасть додаткові документи, які дають право на подальше підвищення пенсії, то пенсія перераховується за нормами цього Закону. При цьому перерахунок провадиться за минулий час, але не більш як за 12 місяців з дня подання додаткових документів і не раніше, ніж з дня введення в дію цього Закону.

Усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.

У разі якщо на момент призначення або виплати пенсії відбулася зміна розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення та/або були введені для зазначених категорій осіб нові щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії у розмірах, встановлених законодавством, пенсія призначається з урахуванням таких змін та/або нововведень, а призначена пенсія підлягає невідкладному перерахунку (ч.18 ст.43 Закону 2262-ХІІ).

Таким чином, підставою для проведення перерахунку пенсії є фактична зміна розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, проведена на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, наділеного правом установлювати чи змінювати види грошового забезпечення військовослужбовців.

Статтею 113 Конституції України передбачено, що Кабінет Міністрів України є вищим органом у системі органів виконавчої влади.

Кабінет Міністрів України у своїй діяльності керується цією Конституцією та законами України, а також указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України.

Пунктом 3 Постанови КМУ № 103 (у редакції станом на 21.02.18 р.) було визначено перерахувати з 1 січня 2016 р. пенсії, призначені згідно із Законом, особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) за прирівняною посадою з розміру грошового забезпечення поліцейського, враховуючи відповідні оклади за посадою, спеціальним званням, відсоткову надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, за січень 2016 р. відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 р. № 988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції".

Згідно із пунктом 5 Постанови № 103 перерахунок пенсій особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) відповідно до пункту 3 цієї постанови проводиться на підставі довідок про розміри грошового забезпечення, поданих Міністерством внутрішніх справ органам Пенсійного фонду України до набрання чинності цією постановою, або довідок, додатково оформлених та поданих відповідно до Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України « Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 р. №45.

Пунктом 6 Постанови № 103 внесені зміни до Порядку № 45. Пунктом 1 Порядку № 45 (зі змінами, внесеними Постановою № 103) передбачено, що пенсії, призначені відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.

Абзацами першим та другим пункту 5 Порядку № 45 передбачено, що під час перерахунку пенсій використовуються такі види грошового забезпечення, як посадовий оклад, оклад за військовим (спеціальним) званням та відсоткова надбавка за вислугу років на момент виникнення права на перерахунок пенсії за відповідною або аналогічною посадою та військовим (спеціальним) званням. Особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) перерахунок пенсії з 1 січня 2016 р. проводиться з розміру грошового забезпечення за прирівняною посадою поліцейського, враховуючи оклади за посадою, спеціальним званням, відсоткову надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, за січень 2016 р. відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 р. № 988 « Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції». Розмір премії визначається у середніх розмірах, що фактично виплачені за відповідною посадою (посадами) поліцейського за січень 2016 року. Подальші перерахунки здійснюються з урахуванням складових грошового забезпечення, передбачених абзацом першим цього пункту.

Постановою №103 доповнено Порядок № 45 додатком 3, який визначає форму довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій для осіб начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції). За змістом цієї довідки грошове забезпечення передбачає: посадовий оклад, підвищення посадового окладу, надбавка за стаж служби, надбавка за службу в умовах режимних обмежень, надбавка за почесне звання «заслужений» чи «народний», доплата за науковий ступінь кандидата або доктора наук чи вчене звання, інші надбавки, які мають постійний характер та визначені Постановою № 988, премія.

Окружний адміністративний суд міста Києва у справі № 826/3858/18 рішенням від 12.12.2018 р., залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.03.2019 р. та постановою Верховного Суду від 12.11.2019 р., визнав протиправними та нечинними пункти 1, 2 Постанови № 103 та зміни до пункту 5 і додатку 2 Порядку № 45.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва у справі № 826/12704/18 від 14.05.2019 р., залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19.11.2019 р., визнано протиправним та скасовано пункт 3 Постанови № 103.

Отже, з 19.11.2019 р. - з дня набрання законної сили судовим рішенням у справі № 826/12704/18 - пункт 3 Постанови № 103 втратив чинність, а інші нормативні акти, які б надалі обмежували склад та розмір грошового забезпечення осіб начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) для обчислення та перерахунку пенсії, відсутні.

Відтак, суд вважає, що з 19.11.2019 р. виникли підстави для перерахунку пенсій, призначених згідно із Законом № 2262-ХІІ.

Постановою Кабінету Міністрів України від 24.12.2019 р. № 1088 «Деякі питання виплати пенсій окремим категоріям громадян» (набрала чинності 01.01.2020 р.) пункти 1-3 Постанови № 103 виключено.

Інші положення Порядку № 45, зокрема й ті, які визначають алгоритм дій, пов`язаних із перерахунком пенсії, після втрати чинності 05.03.2019 р. положеннями пунктів 1, 2 Постанови № 103 та змін до пункту 5 і додатку 2 Порядку № 45, а 19.11.2019 р. - пункту 3 Постанови № 103, є чинними.

Так, пунктом 2 Порядку № 45 встановлено, що Пенсійний фонд України після прийняття Кабінетом Міністрів України рішення щодо перерахунку пенсій та отримання відповідного повідомлення від Мінсоцполітики повідомляє своїм головним управлінням в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі про підстави для проведення перерахунку пенсій та про необхідність підготовки списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку, та надсилає відповідну інформацію Міноборони, МВС, Національній поліції, Мін`юсту, Мінінфраструктури, СБУ, Службі зовнішньої розвідки, ДФС, Управлінню державної охорони, Адміністрації Держспецзв`язку, Адміністрації Держприкордонслужби, ДСНС, Службі судової охорони (далі - державні органи). Головні управління Пенсійного фонду України у десятиденний строк з моменту надходження зазначеного повідомлення складають списки за формою згідно з додатком 1 та подають їх органам, які уповноважені рішеннями керівників державних органів видавати довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії.

Згідно з пунктом 3 Порядку № 45 на підставі списків уповноважені органи готують довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, для кожної особи, зазначеної в списку, за формою згідно з додатками 2 і 3 (далі - довідки) та у місячний строк подають їх головним управлінням Пенсійного фонду України. Довідки видаються державним органом, з якого особи були звільнені із служби, якщо інше не передбачено цим Порядком. Довідки видаються на осіб, які звільнені із служби в апараті МВС, органах та підрозділах МВС, в закладах, на підприємствах та в установах, що належать до сфери управління МВС (крім органів, підрозділів, закладів та установ, передбачених абзацами четвертим, п`ятим і сьомим цього пункту) - МВС.

Разом з тим, постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 р. у справі № 826/6453/18 визнано протиправним та скасовано у цілому пункт 6 Постанови № 103, яким вносилися зміни у Порядок № 45.

Суд звертає увагу, що порядок проведення перерахунку раніше призначених відповідно до Закону № 2262-ХІІ пенсій до прийняття Постанови № 103 так само проводився у разі прийняття рішення Кабінетом Міністрів України про зміну розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення для відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за Законом, або у зв`язку із введенням для них нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, установлених законодавством. При цьому, було встановлено, що на підставі рішення Кабінету Міністрів України державні органи (у тому числі МВС) повідомляють у п`ятиденний строк Пенсійному фонду України про підстави перерахунку пенсій військовослужбовцям. Пенсійний фонд України повідомляє у п`ятиденний строк з моменту надходження інформації від державних органів головним управління Пенсійного фонду України про підстави для проведення перерахунку пенсій та про необхідність підготовки списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку, а ті складають у десятиденний строк з моменту надходження зазначеної інформації списки за формою згідно із додатком 1 та подають їх органам, які уповноважені рішеннями керівників державних органів видавати довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії.

Так, оскільки Кабінет Міністрів України до цього часу не приймав інших рішень про зміну розміру грошового забезпечення для пенсіонерів органів внутрішніх справ, то відсутні підстави керуватися алгоритмом інформування, визначеним Порядком №45, який передував видачі довідок для перерахунку пенсії. У той же час, подальше скасування у судовому порядку окремих положень Постанови № 103, що було спрямоване на захист прав відповідної категорії громадян на належний розмір пенсії, дає право на перерахунок пенсій з урахуванням основних та щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії на підставі довідок уповноважених органів.

Чинним є пункт 5 Постанови № 103 згідно з яким перерахунок пенсій особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) відповідно до пункту 3 цієї постанови проводиться на підставі довідок про розміри грошового забезпечення, поданих Міністерством внутрішніх справ органам Пенсійного фонду України до набрання чинності цією постановою, або довідок, додатково оформлених та поданих відповідно до Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 р. № 45.

Однак фактично цей пункт лише передбачає, що перерахунок пенсії відбувається на підставі довідок про розміри грошового забезпечення, що подаються Міністерством внутрішніх справ органам Пенсійного фонду України, тобто визначає конкретні документи, які можуть слугувати підставою для перерахунку пенсій, та взаємозв`язок органів влади - Міністерства внутрішніх справ та органів Пенсійного фонду України в рамках здійснення зазначених функцій.

11.11.2015 р. Кабінет Міністрів України прийняв Постанову № 988, яка набрала чинності 02.12.2015 р. та якою затверджені схеми окладів за спеціальним званням поліцейських, схеми посадових окладів курсантів вищих навчальних закладів Міністерства внутрішніх справ із специфічними умовами навчання та схеми посадових окладів поліцейських у розмірах згідно з додатками 3 - 10.

Відповідно до статті 94 Закону України від 02.07.2015 р. № 580-VIII "Про Національну поліцію", Постанови № 988 з метою впорядкування структури та умов грошового забезпечення поліцейських та курсантів вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських, наказом МВС України від 06.04.2016 р. № 260 затверджений Порядок та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання (далі - Порядок № 260).

Пунктом 3 Порядку № 260 передбачено, що грошове забезпечення поліцейських визначається залежно від посади, спеціального звання, стажу служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наукового ступеня або вченого звання. До складу грошового забезпечення входять: 1) посадовий оклад; 2) оклад за спеціальним званням; 3) щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер); 4) премії; 5) одноразові додаткові види грошового забезпечення.

Порядком № 260 установлені такі додаткові види грошового забезпечення: надбавка за специфічні умови проходження служби в поліції (пункт 4); надбавка за безперервний стаж на шифрувальній роботі (пункт 5); надбавка за виконання функцій державного експерта з питань таємниць (пункт 6); надбавка за службу в умовах режимних обмежень (пункт 7); надбавка за почесне звання "заслужений" (пункт 8); доплата за науковий ступінь з відповідної спеціальності (пункт 9); доплата за вчене звання (пункт 10); доплата за службу в нічний час (пункт 11).

В свою чергу, підставою для вчинення дій, спрямованих на перерахунок раніше призначених пенсій, може бути як відповідна заява пенсіонера та додані до неї документи, так і рішення, прийняте Кабінетом Міністрів України, про що державні органи, визначені Порядком № 45, повідомляють орган ПФУ.

Аналогічний правовий висновок наведений у постанові Верховного Суду від 10.10.2019 р. у справі № 553/3619/16-а.

Відтак, суд вважає, що з 19.11.2019 р. виникли підстави для перерахунку пенсій, призначених згідно із Законом № 2262-ХІІ, з урахуванням розміру посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням та відсоткової надбавки за вислугу років, а також щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, виходячи з розміру складових, розрахованих згідно з Постановою № 988, та відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону № 2262-ХІІ.

Суд також враховує, що рішення судів першої та апеляційної інстанцій у справі №826/3858/18 залишено без змін постановою Верховного Суду від 12.11.2019 р., в якій суд касаційної інстанції серед іншого вказав на те, що до повноважень Кабінету Міністрів України не входить зміна структури грошового забезпечення, а приводом для перерахунку пенсій є підвищення грошового забезпечення відповідних категорій, саме розмір якого, а не складові, можуть змінюватись Кабінетом Міністрів України.

Разом з цим, до моменту отримання належної довідки органу Пенсійного фонду не виникає обов`язку з перерахунку пенсії позивача. Відповідно до п.4 Порядку № 45 перерахунок пенсії здійснюється на момент виникнення такого права і проводиться у строки, передбачені частинами другою і третьою статті 51 Закону.

Згідно з ч.2 ст.51 Закону № 2262-ХІІ перерахунок пенсій, призначених особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей, провадиться з першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії. Якщо при цьому пенсіонер набув права на підвищення пенсії, різницю в пенсії за минулий час може бути виплачено йому не більш як за 12 місяців.

На підставі ч.3 ст.51 Закону № 2262-ХІІ перерахунок пенсій у зв`язку із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, не проведений з вини органів Пенсійного фонду України та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком.

Відповідно до наказу Міністерства внутрішніх справ України від 22.04.2024 р. № 259 (далі - наказ МВС України № 259) про визначення в Міністерстві внутрішніх справ України уповноваженого структурного підрозділу з підготовки та подання до органів Пенсійного фонду України документів для призначення (перерахунку) пенсій, уповноваженим структурним підрозділом з підготовки та подання до органів Пенсійного фонду України документів для призначення (перерахунку) пенсій визначено Відділ координації пенсійних питань Міністерства внутрішніх справ.

Згідно п.2 наказу МВС України № 259 уповноважено Головний сервісний центр МВС на видачу звільненим зі служби військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ довідок про розмір грошового забезпечення відповідно за березень 2019 р. та листопад 2019 р. для перерахунку пенсій з урахуванням правових висновків Великої Палати Верховного Суду у справі № 160/8324/19 та судових рішень у справах № 826/3858/18 та №826/12704/18 з покладенням таких функцій на регіональні сервісні центри Головного сервісного центру МВС (філії ГСЦ МВС) з 1 травня 2024 р.

Установлено, що пункт 2 цього наказу застосовується з 01.05.24 р. (п. 3 наказу МВС України № 259). Наказом Головного сервісного центру МВС "Про затвердження змін до деяких положень регіональних сервісних центрів ГСЦ МВС (філій ГСЦ МВС)" від 29.04.24 р. № 77 (далі - наказ № 77) затверджено зміни до деяких положень про регіональні сервісні центри ГСЦ МВС (філії ГСЦ МВС).

Згідно п. 5 наказу № 77 визначено внести до Положення про регіональний сервісний центр ГСЦ МВС в Одеській, Миколаївський та Херсонський областях (філія ГСЦ МВС), затвердженого наказом ГСЦ МВС від 20.10.23 р. № 156, такі зміни: 1) пункт 1 розділу ІІ доповнити підпунктом 7 такого змісту: "7) організація забезпечення соціального захисту колишніх осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ, військовослужбовців Національної гвардії України, внутрішніх військ Міністерства внутрішніх справ України, членів їхніх сімей, в частині видачі звільненим зі служби військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ довідок про розмір грошового забезпечення."; 2) пункт 1 розділу ІІІ після підпункту 30 доповнити новими підпунктами 31-33 такого змісту: "31) ведення обліку осіб, зокрема колишніх осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ, військовослужбовців Національної гвардії України (звільнених до набрання чинності Законом України від 13 березня 2014 р. № 876-VII "Про Національну гвардію України"), внутрішніх військ Міністерства внутрішніх справ України, членів їхніх сімей, які отримують пенсії відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" для реалізації їх права на пенсійне забезпечення; 32) прийом від колишніх осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ, військовослужбовців Національної гвардії України, внутрішніх військ Міністерства внутрішніх справ України, членів їхніх сімей заяв, документів для забезпечення соціального захисту, в частині видачі звільненим зі служби військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ довідок про розмір грошового забезпечення; 33) оформлення в установленому порядку документів для призначення одноразової грошової допомоги в разі загибелі (смерті), інвалідності або часткової втрати працездатності без установлення інвалідності колишнього працівника міліції, їх направлення до МВС та виплата одноразової грошової допомоги в порядку, установленому законодавством України (здійснюється з дня внесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань запису про припинення відповідних головних управлінь, управлінь Міністерства внутрішніх справ України в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі) ".

Аналізуючи вищезазначене, саме з 01.05.2024 р. уповноваженим на видачу звільненим зі служби військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ довідок про розмір грошового забезпечення для перерахунку їх пенсій є Регіональний сервісний центр ГСЦ МВС в м. Києві (філія ГСЦ МВС).

Таким чином відмова Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в м. Києві (філія ГСЦ МВС) у наданні довідки про грошове забезпечення звужує право позивача на отримання пенсії відповідно до чинного законодавства та ставить його у нерівне становище з особами, пенсія яких виплачується відповідно до вище згаданого закону.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд дійшов висновку, що відповідачем протиправно відмовлено у виготовленні та направленні до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 станом на 19 листопада 2019 року для проведення перерахунку основного розміру пенсії ОСОБА_1 .

Разом з тим суд зазначає, що згідно із загальними засадами права, дії суб`єкта владних повноважень - це активна поведінка суб`єкта владних повноважень, а бездіяльність - це пасивна поведінка суб`єкта владних повноважень. Як дії, так і бездіяльність можуть мати вплив на реалізацію прав, свобод, інтересів фізичної чи юридичної особи.

Суд звертає увагу на те, що позовні вимоги ОСОБА_1 про визнання протиправною бездіяльність Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в м. Києві (філія ГСЦ МВС) щодо не підготовлення та не направлення до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області нової довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 станом на 19 листопада 2019 року, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» № 2262-ХІІ від 09.04.1992, статті 9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» № 2011-XII від 20.12.1991 та з врахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року № 45 «Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» та постанови Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 року № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за посадою, з якої ОСОБА_2 був звільнений зі служби, або прирівняною посадою, для проведення з 01.07.2020 перерахунку основного розміру пенсії ОСОБА_1 підлягають задоволенню шляхом визнання протиправними дій Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в м. Києві (філія ГСЦ МВС) щодо відмови у підготовці та направленні до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області нової довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 станом на 19 листопада 2019 року, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» № 2262-ХІІ від 09.04.1992, статті 9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» № 2011-XII від 20.12.1991 та з врахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року № 45 «Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» та постанови Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 року № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за посадою, з якої ОСОБА_2 був звільнений зі служби, або прирівняною посадою, для проведення з 01.07.2020 перерахунку основного розміру пенсії ОСОБА_1 .

При цьому, суд акцентує увагу позивача на тому, що підставою для його звернення до суду є саме дії Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в м. Києві (філія ГСЦ МВС) щодо відмови у виготовленні та направленні до Головного управління Пенсійного фонду України у Херсонській області нової довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 станом на 19 листопада 2019 року, а саме відмова у вчиненні відповідних дій, що викладена в листі № 31/26/10/Х-491-774-2025 від 25.02.2025 року.

Також для належного захисту прав та інтересів позивача, суд вважає за необхідне зобов`язати Регіональний сервісний центр ГСЦ МВС в м. Києві (філія ГСЦ МВС) скласти та подати до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 станом на 19 листопада 2019 року, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» № 2262-ХІІ від 09.04.1992, статті 9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» № 2011-XII від 20.12.1991 та з врахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року № 45 «Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» та постанови Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 року № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за посадою, з якої ОСОБА_2 був звільнений зі служби, або прирівняною посадою, для проведення з 01.07.2020 перерахунку основного розміру пенсії ОСОБА_1 .

Решта доводів та заперечень сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.

Оцінюючи правомірність дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у ст.2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури.

Частиною 1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Частиною 2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

В процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

Згідно зі ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Враховуючи вищевикладене, відповідно до основних засад адміністративного судочинства, вимог законодавства України, що регулює спірні правовідносини, суд вважає, що наявні правові підстави для задоволення позову.

Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до ч.3 ст.4 Закону України «Про судовий збір», при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Враховуючи викладене, судовий збір за подання даного позову з використанням системи «Електронний суд» сплачується у розмірі 968,96 грн.

Як встановлено судом, при зверненні до суду з даним позовом позивачем сплачено судовий збір в сумі 968,96 грн, що підтверджується платіжним документом, який міститься в матеріалах цієї справи.

З урахуванням висновку суду про задоволення позову, наявні підстави для стягнення з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань на користь позивача судового збору у розмірі 968,96 грн.

Щодо розподілу судових витрат в частині витрат на професійну правничу допомогу в сумі 5 000 грн. суд зазначає наступне.

Витрати на професійну правничу допомогу врегульовані статтею 134 КАС України, якою передбачено, зокрема

- витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави (ч. 1 ст.134 КАС України).

- для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. (ч. 3 ст.134 КАС України).

- для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. (ч. 4 ст.134 КАС України).

- розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. (ч. 5 ст.134 КАС України).

- у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. (ч. 6 ст.134 КАС України).

- обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. ( частина 7 статі 134 КАС України)

Розподіл судових витрат врегульований статтею 139 КАС України, якою передбачено, зокрема, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. ( частина 7 статі 139 КАС України)

При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.( частина 9 статі 139 КАС України)

Законом України від 05 липня 2012 року № 5076-VI "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" (далі - Закон № 5076-VI) передбачено, зокрема

- договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору. ( пункт 4 частини першої статті 1 Закону № 5076-VI)

- представництво - вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні. (пункт 9 частини першої статті 1 Закону № 5076-VI)

- інші види правової допомоги - види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення (пункт 6 частини першої статті 1 Закону № 5076-VI).

- видами адвокатської діяльності є, серед іншого, надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави; складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру; представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами … Адвокат може здійснювати інші види адвокатської діяльності, не заборонені законом. ( стаття 19 Закону № 5076-VI)

- гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація та досвід адвоката, фінансовий стан клієнта й інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним і враховувати витрачений адвокатом час. ( стаття 30 Закону № 5076-VI)

З огляду на наведені вище правові норми є одним з видів судових витрат і адміністративним процесуальним законодавством регламентовано право позивача на відшкодування понесених документально підтверджених ним витрат на правничу допомогу.

При цьому, визначаючись із відшкодуванням понесених витрат на правничу допомогу, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.

Велика Палата Верховного Суду вказала на те, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін (пункт 21 додаткової постанови Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц).

Отже, ключовим критерієм під час розгляду питання щодо можливості стягнення гонорару адвоката у справі яка розглядається є розумність заявлених витрат. Тобто розмір відповідної суми має бути обґрунтованим.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, професійна правнича допомога у даній справі надавалося Адвокатом Хараїм Валерієм Віталійовичем, про що свідчить ордер про надання правничої допомоги серії АО №1167101 від 17.03.2025 року, згідно договору № 04/25 від 29.01.2025.

На підтвердження понесення витрат на правничу допомогу в сумі 5 000 грн., позивачем надано: договір про надання правової (правничої) допомоги № 04/25 від 29.01.2025, додаток від 29.01.2025 до договору про надання правової (правничої) допомоги № 04/25 від 29.01.2025, звіт про обсяг наданих послуг і виконаних робіт та їх вартість (відповідно до договору про надання правової (правничої) допомоги № 04/25 від 29.01.2025), банківська виписка.

Відтак, надані позивачем документи дозволяють встановити зміст наданих адвокатом послуг та їх загальну вартість.

При цьому, за приписами ч.7 ст.134 КАС України, обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Як встановлено судом, у відзиві на позов, заперечуючи проти витрат на правничу допомогу, відповідач зазначив, що зазначена справа є справою незначної складності та за своїм предметом та суб`єктним складом відповідача справа відноситься до категорії типових справ, які розглядаються адміністративними судами. Відповідач зазначає, що справа не потребувала затрат значного часу, підготовка цієї справи не вимагала великого обсягу юридичної і технічної роботи. Представник відповідача вважає, що розмір гонорару адвокату з урахуванням категорії справи та витраченого часу адвокатом, є завищеним і не відповідає ринковим цінам на адвокатські послуги.

Перевіривши обґрунтованість заявлених до відшкодування судових витрат на професійну правничу допомогу та заперечень щодо заявлених витрат, суд зазначає таке.

У постанові Верховного Суду від 02 червня 2022 року по справі №160/6899/20 викладено правову позицію, згідно якої визначаючись із відшкодуванням понесених витрат на правничу допомогу, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.

Отже, при вирішенні питання стосовно розподілу витрат, пов`язаних із правовою допомогою адвоката, суд насамперед звертає увагу на те, що справа даної категорії відповідно до предмету спору є справою незначної складності, розгляд якої здійснювався в порядку письмового провадження (без виклику сторін) за наявними у ній матеріалами.

Надаючи оцінку заявленому розміру витрат на правову допомогу з огляду на його співмірність, складність та фактично витрачений час на виконання адвокатом робіт, суд зазначає, що такий вид правничої послуги, як підготовка позовної заяви і подання її до суду включає в себе і ряд інших супутніх послуг таких, як: подання адвокатських запитів, клопотань, заяв з метою збору доказів у справі; консультація, аналіз судової практики, узгодження правової позиції.

Водночас суд зазначає, що аналіз законодавства та судової практики, формування правової позиції та надання відповідної консультації, підготовка позовної заяви не вимагала від представника позивача надмірного обсягу юридичної і технічної роботи з огляду на незначну складність вказаної справи (малозначна справа) та сталу судову практику у даній категорії справ, в т.ч. і суду касаційної інстанції. Опрацювання правової позиції у справі не вимагає значних затрат часу. Окрім того, справа розглянута в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, що не вимагає безпосередньої участі сторін, а, отже, і значної затрати часу. Процесуальні документи у справі є однотипними, а тому також не потребують значної затрати часу.

У той же час, суд не оспорює права адвоката самостійно визначати гонорар, однак, у даному конкретному випадку, не може вважати, що при встановленні такого розміру гонорару була врахована складність даної справи та інші істотні обставини.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.11.2022 у справі № 922/1964/21 зауважено, що не є обов`язковими для суду зобов`язання, які склалися між адвокатом та клієнтом у контексті вирішення питання про розподіл судових витрат. Вирішуючи останнє, суд повинен оцінювати витрати, що мають бути компенсовані за рахунок іншої сторони, ураховуючи як те, чи були вони фактично понесені, так і оцінювати їх необхідність. Подібний висновок викладений і у пункті 5.44 постанови Великої Палати Верховного Суду від 12.05.2020 у справі № 904/4507/18.

Суд наголошує на тому, що стягнення витрат на професійну правничу допомогу не може бути способом надмірного збагачення сторони, на користь якої такі витрати стягуються і не може становити для неї по суті додатковий спосіб отримання доходу (постанова Верховного Суду від 30.01.2023р. №910/7032/17).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що зазначено у рішенні від 23 січня 2014 року у справі East/West Alliance Limited проти України (заява № 19336/04), заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим.

У зазначеному рішенні ЄСПЛ також підкреслено, що угода, за якою клієнт адвоката погоджується сплатити в якості гонорару певний відсоток від суми, яку присудить позивачу суд - у разі якщо така сума буде присуджена та внаслідок якої виникають зобов`язання виключно між адвокатом та його клієнтом, не може бути обов`язковою для Суду, який повинен оцінити рівень судових та інших витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично, але й також - чи була їх сума обґрунтованою.

Крім того, у пункті 154 рішення Європейського суду з прав людини у справі Lavents v. Latvia (заява 58442/00) зазначено, що згідно зі статтею 41 Конвенції Суд відшкодовує лише ті витрати, які, як вважається, були фактично і обов`язково понесені та мають розумну суму.

Враховуючи встановленні обставини справи та приписи ч. 5 ст.134 і п.2 ч.9 ст.139 КАС України, суд вважає розумно обґрунтованими заявлені витрати на професійну правничу допомогу, які підлягають компенсації позивачу за рахунок відповідача в розмірі 3000,00 грн. за представництво адвоката у суді першої інстанції, який зумовлений тим, що дана справа є типовою, відноситься до справ незначної складності, а її розгляд здійснено за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін, тому не потребує тривалістю часу, яку мав витратити адвокат під час складання позовної заяви, з урахуванням того, що аналіз законодавства та судової практики, формування правової позиції не потребує вивчення великого обсягу фактичних даних.

Таким чином, суд дійшов висновку про стягнення за рахунок бюджетних асигнувань з Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в м. Києві (філія ГСЦ МВС) на користь позивача судові витрати на професійну правничу допомогу в сумі 3000,00 грн.

Керуючись статтями 2, 9, 72, 76, 77, 78, 80, 120, 139, 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України суд,-

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в м.Києві (філія ГСЦ МВС) (вул.Арсенальна,9/11, м.Київ, 01011) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Визнати протиправними дії Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в м. Києві (філія ГСЦ МВС) щодо відмови у підготовці та направленні до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області нової довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 станом на 19 листопада 2019 року, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» № 2262-ХІІ від 09.04.1992 року, статті 9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» № 2011-XII від 20.12.1991 року та з врахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року № 45 «Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» та постанови Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 року № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за посадою, з якої ОСОБА_2 був звільнений зі служби, або прирівняною посадою, для проведення з 01.07.2020 року перерахунку основного розміру пенсії ОСОБА_1 .

Зобов`язати Регіональний сервісний центр ГСЦ МВС в м. Києві (філія ГСЦ МВС) (вул.Арсенальна,9/11, м.Київ, 01011, ) скласти та подати до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 станом на 19 листопада 2019 року, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» № 2262-ХІІ від 09.04.1992 року, статті 9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» № 2011-XII від 20.12.1991 року та з врахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року № 45 «Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» та постанови Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 року № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за посадою, з якої ОСОБА_2 був звільнений зі служби, або прирівняною посадою, для проведення з 01.07.2020 року перерахунку основного розміру пенсії ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 ).

Стягнути з Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в м.Києві (філія ГСЦ МВС) (вул.Арсенальна,9/11, м.Київ, 01011, ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 ) суму сплаченого судового збору у розмірі 968,96 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в м.Києві (філія ГСЦ МВС) (вул.Арсенальна,9/11, м.Київ, 01011, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 ) витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 3000,00 грн.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя К.С. Єфіменко