Справа № 120/14867/24
Суддя: Граб Л.С.
Дата ухвалення: 2025-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 120/14867/24

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Слободонюк М.М.

Суддя-доповідач - Граб Л.С.

21 травня 2025 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Граб Л.С.

суддів: Матохнюка Д.Б. Сторчака В. Ю. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Вінницькій області на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 04 березня 2025 року у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю "ХОНЕЙ ФРУТ" до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю "ХОНЕЙ ФРУТ" звернулося до суду з позовом до Головного управління ДПС у Вінницькій області (відповідач 1), в якому просило:

-зобов`язати ГУ ДПС у Вінницькій області виключити "ХОНЕЙ ФРУТ" з переліку ризикових платників податків.

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 04.03.202 позов задоволено частково:

-визнано протиправною бездіяльність Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Вінницькій області щодо не виключення Товариства з обмеженою відповідальністю "ХОНЕЙ ФРУТ" з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку;

-зобов`язано ГУ ДПС у Вінницькій області виключити товариство з обмеженою відповідальністю "ХОНЕЙ ФРУТ" () з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з судовим рішенням в частині задоволення позовних вимог, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги, Управління посилається на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для розгляду справи, невідповідність висновків обставинам справи та порушення норм матеріального та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення правового спору.

За правилами п.3 ч.1 ст.311 КАС України, розгляд справи колегією суддів здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що ТОВ "ХОНЕЙ ФРУТ" перебуває на обліку в Головному управління ДПС у Вінницькій області та є платником податку на додану вартість. Основним видом діяльності товариства є неспеціалізована оптова торгівля (КВЕД 46.90).

28.12.2023 позивачем отримано Квитанції за результатами направлення до ДПС України податкових накладних для проведення реєстрації в Єдиному державному реєстрі податкових накладних, відповідно до яких, реєстрацію податкових накладних зупинено на підставі п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, зокрема через відповідність товариства п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

В подальшому, Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Вінницькій області прийнято рішення № 1621 від 04.02.2020 про відповідність платника податкуТОВ "ХОНЕЙ ФРУТ" критеріям ризиковості платника податку відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, зокрема, у зв`язку із відсутністю трудових ресурсів та основних засобів.

30.09.2024 ТОВ "ХОНЕЙ ФРУТ" направлено до ГУ ДПС у Вінницькій області лист-повідомлення за № 3009-1 щодо виключення товариства з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків з посилання на відповідні документи, що були надіслані податковому органу в електронній формі технічними засобами електронних комунікацій.

21.10.2024 року засобами електронного зв`язку позивачем отримано відповідь ГУ ДПС у Вінницькій області № 46915/6/-2-32-18-01-08 від 21.10.2024, якою проінформовано заявника про порядок виключення платника податків з переліку платників, що які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Вищезазначене слугувало підставою для звернення ТОВ "ХОНЕЙ ФРУТ" до суду з даним позовом.

Приймаючи рішення, суд першої інстанції дійшов висновку про обгрунтованість позовних вимог та наявність правових підстав для їх задоволення.

Переглядаючи оскаржуване судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіряючи дотримання судом першої інстанцій норм процесуального права при встановленні фактичних обставин у справі та правильність застосування ним норм матеріального права, колегія суддів виходить із наступного.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтями 67 та 68 Конституції України регламентовано, що кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом, неухильно додержуватися Конституції України та законів України.

У п.201.1 ст.201 ПК України закріплено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.10 статті 201 ПК України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку-продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

П.201.16 ст.201 ПК України передбачено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

01.02.2020 набула чинності постанова Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних", якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок № 1165).

Вказаним Порядком визначається процедура винесення комісією ДПС рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (пункт 6 Порядку), Критерії ризиковості платника податку на додану вартість (додаток 1 до Порядку), Критерії ризиковості здійснення операцій (додаток 3 до Порядку).

За змістом пункту 5 Порядку № 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Додатком 1 до Порядку № 1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово- господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

За приписами п. 6 Порядку № 1165, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

У пункті 25 Порядку № 1165 зазначено, що комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном.

Отже Додатком 4 до Порядку № 1165 затверджена форма рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку. При цьому, загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів.

В свою чергу, пунктом 8 Критеріїв ризиковості платника передбачено: "У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування".

Тобто, обов`язковою підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості за п.8 Критерії ризиковості платника має бути те, що подана на реєстрацію податкова накладна/розрахунок коригування, складена за наслідками господарської операції, яка за наявною в контролюючого органу інформацією, містить ознаки ризиковості.

Також, як свідчить зміст вказаної правової норми, ризиковість має визначатись виключно щодо тієї господарської операції, в межах якої складено податкову накладну та яка подана на реєстрацію до контролюючого органу.

Як встановлено судом першої інстанції, позивача включено до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку за рішенням Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Вінницькій області від 04.02.2020 року № 1621, у зв`язку із наявністю податкової інформації щодо відсутності трудових ресурсів та основних засобів.

Судом першої інстанції обгрунтовано зауважено, що хоча вказане рішення і не є предметом оскарження у цій справі, необхідно надати правову оцінку останньому, в тому числі і на предмет його правомірності з огляду на те, що його зміст, зокрема, у частині конкретизації суті та характеру наявної податкової інформації, отриманої у процесі поточної діяльності контролюючого органу, що стала підставою для прийняття відповідного рішення, - безпосередньо впливає на можливість позивача надати докази на спростування такої інформації.

В той же час, судом першої інстанції підставно вказано, що в аналізованому рішенні відповідачем в рядку «Податкова інформація» не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції, а також ризикових контрагентів товариства тощо. Тобто, останнє не містить жодної мотивації підстав та причин віднесення товариства до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку та не містять доказів наявності податкової інформації, яка свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником з посиланнями на відповідні документи.

Судом першої інстанції враховано і те, що викладені у відзиві доводи контролюючого органу фактично зводяться до правомірності прийнятого ним рішення про віднесення платника податків до ризикових та відсутності підстав для виключення з переліку ризикових на підставі поданих документів, враховуючи аналіз господарської діяльності за період з 01.01.2020 року по 29.11.2024 року.

Водночас, такий період та, відповідно, податкова інформація за вказаний період, не були охоплені при винесені розглядуваного рішення, а відтак, апріорі, не можуть вказувати на обґрунтованість такого рішення.

Таким чином, рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Вінницькій області від 04.02.2020 року № 1621 не є обґрунтованим та таким, що прийняте у визначеному законом порядку, а отже й не може відповідати умовам щодо його правомірності, викладеним у статті 2 КАС України.

Вказаним рішенням контролюючий орган поставив позивача у стан правової невизначеності, позаяк не повідомив, які саме документи необхідно подати для виключення платника податків з переліку ризикових.

При цьому, фактично єдиною підставою для прийняття такого рішення згідно тих мотивів, які у ньому відображено, було те, що на думку контролюючого органу в платника податку відсутні трудові ресурси та основні засоби. Отже, надання позивачем доказів на спростування даних обставин мало би бути передумовою для розгляду відповідачем питання про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та можливості його виключення з такого переліку.

У абзаці 11 пункту 6 Порядку № 1165 закріплено, що комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Отже, вказаною нормою регламентовано умови, за яких здійснюється виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості. А саме, передбачається два варіанти при якому розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, зокрема:

- у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку;

- у разі отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Таким чином питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості може розглядатись як за безпосереднім зверненням платника так і за ініціативою контролюючого органу.

Таке правове регулювання свідчить про те, що за умови надходження до контролюючого органу інформації, що спростовує наявність визначених у рішенні підстав відповідності платника податку критеріям ризиковості, комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників.

В свою чергу, абзацом 30 пункту 6 Порядку № 1165 регламентовано, що якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Отже, законодавчі приписи не містять темпоральних рамок щодо звернення до контролюючого органу з метою вирішення питання про виключення з переліку ризикових платників податків.

Не містить Порядок № 1165, як встановленої форми заяви/повідомлення для подання документів на спростування наявної податкової інформації з метою виключення з переліку ризикових платників податків, так і обов`язку подання такої інформації єдиним пакетом.

Вказаним Порядком лише визначено, що такі подаються платником податку до ДПС в електронній формі технічними засобами електронних комунікацій з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Тобто право платника податків надавати інформацію, яка виникла у процесі здійснення господарської діяльності та свідчить про невідповідність такого платника критеріям ризиковості платника податків, кореспондує із обов`язком контролюючого органу надати оцінку такій інформації та розглянути питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку у встановлений законодавством спосіб.

Таким чином, з урахуванням абзацу 30 пункту 6 Порядку № 1165, у випадку отримання достатньої інформації, яка була подана ДПС в електронній формі технічними засобами електронних комунікацій та свідчить про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, комісія регіонального рівня розглядає питання про виключення платника податку з переліку ризикових.

Судом першої інстанції встановлено, що позивачем за допомогою засобів електронної комунікації надсилалися повідомлення № 20-ОПП від 21.01.2022 року та 08.01.2024 року, що підтверджують наявність основних засобів для здійснення господарської діяльності та повідомлення від 02.04.2021 року, 20.09.2021 року, 15.03.2023 року, 18.07.2023 року, 20.08.2024 року про прийняття працівників на роботу, які підтверджують наявність відповідного трудового ресурсу.

А отже, контролюючим органом від платника податків було отримано достатній перелік документів, що спростовує податкову інформацію, наведену у рішенні Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Вінницькій області від 04.02.2020 року № 1621 (зокрема наявність у платника трудових ресурсів та основних засобів).

Окрім того судом першої інстанції вірно враховано, що позивачем подано до Головного управління ДПС у Вінницькій області лист-повідомлення із інформацію про вищезазначений перелік документів, що свідчить про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Разом з тим, контролюючим органом не взято до уваги наявну у листі інформацію та не враховано те, що відповідні документи були надіслані контролюючому органу у порядку пункту 6 Порядку № 1165.

Після надходження зазначеної інформації та документів контролюючим органом не прийнято відповідного рішення та платника податку не виключено з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості.

Відтак, в силу положень абзацу 30 пункту 6 Порядку № 1165 після надходження інформації та документів, що спростовують відсутність у підприємства трудових ресурсів та основних засобів, позивач мав бути виключений з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Слід зазначити, що на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності.

Правова процедура є складовою принципу законності та принципу верховенства права і передбачає правові вимоги до належного прийняття актів органами публічної влади. Правова процедура встановлює чітку послідовність дій із зазначенням способів та методів її здійснення, підстав, порядку, форми та строків такої діяльності.

Відповідно до висновків, висвітлених у Доповіді Венеціанської комісії № 512/2009 "Про верховенство права" (the Rule of Law), відповідно до яких принцип юридичної визначеності є істотно важливим для питання верховенства права, а також і для плідності бізнесової діяльності, із тим, щоб генерувати розвиток та економічний поступ; аби досягти цієї довіри, держава повинна зробити текст закону (the law) легко доступним; вона також зобов`язана дотримуватись законів (the laws), які запровадила, і застосовувати їх у передбачуваний спосіб та з логічною послідовністю; передбачуваність означає, що закон має бути, за можливості, проголошений наперед (до його застосування) та має бути передбачуваним щодо його наслідків: він має бути сформульований з достатньою мірою чіткості, аби особа мала можливість скерувати свою поведінку.

Враховуючи вищезазначене, колегія суддів погоджується з позицією суду першої інстанції, що відповідачем допущено протиправну бездіяльність, яка полягає у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь позивача, які на підставі нормативно-правового регулювання були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, а саме- не виключення ТОВ "ХОНЕЙ ФРУТ" з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, після отримання від платника інформації та документів на спростування підстав винесення рішення від 04.02.2020 №1621.

Відповідно до ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Колегія суддів також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, а доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Вінницькій області залишити без задоволення, а рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 04 березня 2025 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий Граб Л.С.

Судді Матохнюк Д.Б. Сторчак В. Ю.