Справа № 320/10026/25
Суддя: Василенко Г.Ю.
Дата ухвалення: 2025-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 травня 2025 року справа №320/10026/25

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Василенко Г.Ю., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Приватного підприємства "Будпостач" до Черкаської митниці про визнання протиправними дій,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Приватне підприємство "Будпостач" з позовом до Черкаської митниці, в якому просить суд:

- визнати протиправною відмову Черкаської митниці від 22.01.2025 за №7.27-1/15-01/13/274 у поверненні надміру сплачених митних платежів Приватному підприємству «Будпостач», код ЄДРПОУ ;

- зобов`язати Черкаську митницю підготувати висновки та направити до Державної казначейської служби України для повернення надміру сплачених митних платежів:

- ввізне мито 385733,53 грн;

- акцизний податок 169389,28 грн;

- податок на додану вартість 1388466,11 грн,

всього на загальну суму 1 943 588,92 грн,

для повернення Приватному підприємству «Будпостач», код ЄДРПОУ , IBAN: НОМЕР_1 у АТ "Сенс-Банк" у м. Києві, МФО 300346, а саме:

1) за попередньою митною декларацією від 23.02.2022 №902000/2022/901011: ввізне мито 385733,53 грн, ПДВ 883848,23 грн, акцизний податок 169389,28 грн, всього на загальну суму 1438971,04 грн;

2) за попередньою митною декларацією від 23.02.2022 №902000/2022/901019: ПДВ 504617,88 грн, всього на загальну суму 504617,88 грн.

Мотивуючи позовні вимоги позивач зазначив, що відповідачем протиправно, в порушення вимог частин 8 та 9 статті 102 Митного кодексу України, було відмовлено у поверненні (вивільненні) грошової застави за попередніми митними декларація у зв`язку з перерахуванням застави до державного бюджету, оскільки, на виконання судового рішення, Одеською митницею було припинено митний режим транзиту по товарах, що були знищені, повністю та безповоротно пошкоджені, зіпсовані в результаті військової агресії російської федерації.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

У відзиві на позовну заяву представник відповідача заперечив щодо задоволення позову та вказав, що повернення фінансової гарантії не є можливим у зв`язку з перерахуванням фінансової гарантії за вищезазначеними митними деклараціями до державного бюджету. Просив суд відмовити в задоволенні позову.

До відзиву на позовну заяву відповідач долучив клопотання про здійснення розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Розглянувши вказане клопотання, суд зазначає таке.

Відповідно до частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Тобто, за загальним правилом, відкриті у спрощеному позовному провадженні справи розглядаються судом без виклику сторін за наявними у справі матеріалами. Однак суд за власною ініціативою або за клопотанням сторони може призначити судове засідання за наявності достатніх для цього обґрунтованих підстав.

Відповідно до частини шостої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Згідно з частиною сьомою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Враховуючи предмет позову, обставини справи та характер спірних правовідносин, суд вважає, що дана адміністративна справа може бути розглянута без проведення судового засідання.

Крім того, суд зауважує, що лише посилання на наявність у учасника процесу бажання щодо здійснення розгляду справи у судовому засіданні не є достатньою підставою для задоволення відповідного клопотання, оскільки характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи. У протилежному випадку суди б мусили розглядати в обов`язковому порядку у судових засіданнях усі справи, в яких учасником процесу повідомлено про особливу важливість для нього такої справи, що зводило б нанівець власну оцінку судом обставин справи через призму необхідності чи доцільності проведення судового засідання. В умовах надмірного навантаження судів справами такий алгоритм дій явно б не сприяв процесуальній економії. З огляду на наведене, на переконання суду, судове засідання у справах незначної складності, які розглядаються за правилами спрощеного позовного провадження, доцільно призначати та проводити у тому випадку, коли обставини справи та наявні у ній матеріали не дають у сукупності суду можливості надати правову оцінку спірним правовідносинам та вирішити спір без застосування тих процесуальних інструментів, вжиття яких можливо лише у судовому засіданні (наприклад, допит свідків, виклик спеціаліста, перекладача, проведення виїзного судового засідання тощо). Якщо ж вчинення таких процесуальних дій не є обов`язковим для розгляду та вирішення справи, судове засідання може не проводитися. Обставини даної справи, на переконання суду, не потребують обов`язкового проведення судового засідання для встановлення об`єктивної істини, а повний та всебічний розгляд справи, а також принцип змагальності процесу, про які вказує позивач, є загальною процесуальною вимогою для кожного судового провадження, незалежно від того, проводиться судове засідання у справі чи ні. Крім того, суд зауважує, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання не позбавляє учасника процесу можливості надати будь-які докази чи письмові документи чи надати пояснення, виклавши їх у письмовій формі.

Також суд зауважує, що практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі Ахеп v. Germany, заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року VarelaAssalinocontrelePortugal, заява №64336/01). Так, y випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Крім цього, у рішенні Європейського суду з прав людини від 23.11.2006 (скарга 73053/01 «CASE OF JUSSILA v. FINLAND», суд вказав на те, що: "Європейський Суд не сумнівається в тому, що письмове провадження у справі часто може виявитись більш ефективним, ніж усний розгляд, для перевірки та забезпечення того, що платник податків надав точний звіт про свій майновий стан, підкріплений всіма необхідними документами. Суд не вважає переконливим довід заявника, що в ході розгляду цієї справи виникли міркування щодо достовірності, які потребували надання пояснень в усній формі.... та приймає довід держави-відповідача, що будь - які питання факту та питання права в цій справі могли бути належним чином розглянуті та вирішені на підставі матеріалів, наданих у письмовому вигляді. ... Оскільки заявнику була надана повна можливість наводити свої доводи у письмовому вигляді та надавати коментарі щодо відомостей, які надходили від податкових органів, Суд дійшов висновку, що вимоги справедливого судочинства були дотримані...".

З урахуванням викладеного, суд зазначає, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагає проведення судового засідання, а лише бажання учасника процесу усно викласти під час проведення судового засідання свої аргументи, які можуть бути висловлені письмово, не зумовлює необхідність проведення судового засідання.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання відповідача про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Приватне підприємство Будпостач (місцезнаходження: 02099, м. Київ, вул. Бориспільська, буд. 9Е, кім. 314, ідентифікаційний код 24267110) зареєстроване в якості юридичної особи 07.03.1996, про що в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань зроблено запис №1 000680 від 27.09.2004.

Так, 23.02.2022 Черкаською митницею була оформлена у митному режимі транзиту попередня митна декларація №902000/2022/901011 типу ІМ ЕЕ для пропуску товарів через митний кордон України та доставлення до митного органу призначення митного поста Умань Черкаської митниці товарів електричні скутери у п`яти контейнерах, зокрема у контейнерах:

- №MRKU5519163 на транспортному засобі реєстраційний номер НОМЕР_2 / НОМЕР_3 ;

- №MRKU5912674 на транспортному засобі реєстраційний номер НОМЕР_4 / НОМЕР_5 ;

- №TCNU8158934 на транспортному засобі реєстраційний номер НОМЕР_6 / НОМЕР_7 .

Для забезпечення сплати митних платежів позивач за митною декларацією від 23.02.2022 №902000/2022/901011 сплатив грошову заставу: ввізне мито 385 733,53 грн., ПДВ 883 848,23 грн., акцизний податок 169 389,28 грн., всього на загальну суму 1 438 971,04 грн.

Також, 23.02.2022 Черкаською митницею була оформлена у митному режимі транзиту попередня митна декларація №902000/2022/901017 типу ІМ ЕЕ для пропуску товарів через митний кордон України для доставлення до митного органу призначення митного поста Умань Черкаської митниці товарів трактори в контейнері:

№CIPU5025400 на транспортному засобі реєстраційний номер НОМЕР_8 / НОМЕР_9 .

Для забезпечення сплати митних платежів позивач за митною декларацією від 23.02.2022 №902000/2022/901017 сплатив грошову заставу: ПДВ 348 130,68 грн., всього на загальну суму 348 130,68 грн.

Крім того, 23.02.2022 Черкаською митницею була оформлена попередня митна декларація №902000/2022/901019 типу ІМ ЕЕ для пропуску товарів через митний кордон України та доставлення до митного органу призначення митного поста Умань Черкаської митниці товарів трактори у п`яти контейнерах, зокрема у контейнерах:

- №MSKU1198088 на транспортному засобі реєстраційний номер НОМЕР_10 / НОМЕР_11 ;

- №SUDU6925922 на транспортному засобі реєстраційний номер НОМЕР_12 / НОМЕР_13 .

Для забезпечення сплати митних платежів позивач за митною декларацією від 23.02.2022 №902000/2022/901019 сплатив грошову заставу: ПДВ 504 617,88 грн., всього на загальну суму 504 617,88 грн.

24.02.2022 зазначені товари були доставлені до митного поста Умань Черкаської митниці, але в цей день місто Умань було обстріляне з тяжкого озброєння військовими агресорами російської федерації. Митний пост «Умань» у цей день не працював.

З метою збереження товарів, 24.02.2022 контейнери з товарами були доставлені до складських приміщень орендованого приватним підприємством «Будпостач» логістичного комплексу «Комодор» у Київській області, Бучанському районі, с. Калинівка по вул. Київській, 49-Ж. Але, складські приміщення, транспортні засоби з контейнерами та товарами були знищені збройними силами російської федерації.

26.06.2023 позивач звернувся до Одеської митниці із заявами №№2606/23-1, 2606/23-2, 2606/23-3 про припинення (завершення) митного режиму транзиту за попередніми митними деклараціями від 23.02.2022 №№ 902000/2022/901011, 902000/2022/901017, 902000/2022/901019 на підставі «Порядку виконання митних формальностей відповідно до заявленого митного режиму», затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.05.2012 № 657.

26.07.2023 Одеська митниця листом №7.10-3/17.1/13/14699 відмовила Приватному підприємству «Будпостач», , у задоволенні заяв про припинення (завершення) митного режиму транзиту по товарах, що були знищені, повністю та безповоротно пошкоджені, зіпсовані в результаті військової агресії російської федерації та запропонувала помістити знищені товари та транспортні засоби в режим знищення або руйнування.

Позивач не погодився з такими пропозиціями відповідача про поміщення товарів у митний режим знищення з огляду на те, що товари та транспортні засоби уже знищені військовою агресією російської федерації, а тому не можуть бути поміщені в режим знищення чи руйнування, та звернувся з адміністративним позовом до суду.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 17.05.2024 у справі №320/2713/24 адміністративний позов задоволено та, зокрема, зобов`язано Одеську митницю припинити (завершити) митний режим за попередніми митними деклараціями від 23.02.2022 №№ 902000/2022/901011, 902000/2022/901017, 902000/2022/901019.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 09.07.2024 у справі №320/2713/24 апеляційну скаргу Одеської митниці повернуто апелянту.

Таки чином рішення Київського окружного адміністративного суду від 17.05.2024 у справі №320/2713/24 набрало законної сили 09.07.2024.

10.07.2024 позивач звернувся до 10.07.2024 Одеської митниці із заявою №1007/24-1 про виконання рішення Київського окружного адміністративного суду від 17.05.2024 у справі №320/2713/24 та припинення (завершення) митного режиму транзит за попередніми митними деклараціями типу ІМ ЕЕ від 23.02.2022 №902000/2022/901011, №902000/2022/901017, №902000/2022/901019 на підставі заяв Приватного підприємства «Будпостач» до Одеської митниці від 26.06.2023 №№2606/23-1, 2606/23-2, 2606/23-3.

У подальшому, внаслідок невиконання Одеською митницею рішення суду від 17.05.2024 у справі №320/2713/24, позивач звернувся до Київського окружного адміністративного суду із заявою про встановлення судового контролю.

23.10.2024 Київський окружний адміністративний суд встановив судовий контроль за виконанням судового рішення та зобов`язав Одеську митницю надати звіт про виконання рішення Київського окружного адміністративного суду від 17.05.2024 в адміністративній справі №320/2713/24 про зобов`язання Одеської митниці припинити (завершити) митний режим за попередніми митними деклараціями від 23.02.2022 №№ 902000/2022/901011, 902000/2022/901017, 902000/2022/901019 із доказами на підтвердження виконання судового рішення.

31.10.2024 Одеська митниця припинила митний режим «Імпорт» за попередніми митними деклараціями від 23.02.2022 №№ 902000/2022/901011, 902000/2022/901017, 902000/2022/901019 та направила до суду докази на підтвердження виконання судового рішення, а саме заяви ПП «Будпостач» від 29.10.2024 із резолюціями керівника митниці про припинення митного режиму Імпорт.

04.11.2024 Приватне підприємство «Будпостач» звернулося до Черкаської митниці із заявами №№ПП 11/22, ПП17/22, ПП19/22 про повернення наданої фінансової гарантії у вигляді грошової застави, сплаченої при оформленні попередніх митних декларацій від 23.02.2022 №№ 902000/2022/901011, 902000/2022/901017, 902000/2022/901019.

04.12.2024 Черкаська митниця направила відповідь за №7.27-1/15-01/13/4267 на заяву Приватного підприємства «Будпостач» №ПП17/22, у якій вказала, що повернення фінансової гарантії за митною декларацією ЕЕ №902000/2022/901017 не є можливим у зв`язку з неприйняттям рішення про припинення митного режиму транзиту. У разі отримання Черкаською митницею інформації про припинення Одеською митницею митного режиму транзиту зазначена сума буде повернута на рахунок ПП «Будпостач».

Також, 04.12.2024 Черкаська митниця направила відповідь №7.27-1/15-01/13/4278 на заяви позивача №№ПП11/22, ПП19/22, у якій вказала, що повернення фінансової гарантії не є можливим у зв`язку з неприйняттям рішення про припинення митного режиму транзиту та перерахуванням фінансової гарантії до державного бюджету.

12.12.2024 Приватне підприємство «Будпостач» звернулося до Державної митної служби України із заявою за №1212/24-7 про надання роз`яснень щодо правомірності резолюцій Одеської митниці на заявах ПП «Будпостач» про припинення митного режиму за попередніми митними деклараціями. У заяві поставлено питання чи є правильною резолюція Одеської митниці на заявах ПП «Будпостач» від 29.10.2024 про припинення (завершення) митного режиму за попередніми митними деклараціями від 23.02.2022 №№ 902000/2022/901011, 902000/2022/901017, 902000/2022/901019 «митний режим імпорт завершено» чи правильною буде резолюція «митний режим транзиту припинено (завершено)».

Листом від 14.01.2025 за № 17/17-04/13/12 Державна митна служба України повідомила ПП «Будпостач» та інших учасників справи, що у ситуації, викладеній у заяві підприємства, йдеться про припинення митного режиму транзиту.

15.01.2025 Одеська митниця доповнила резолюції на заявах ПП «Будпостач» від 29.10.2024 та зазначила про завершення митного режиму транзит запопередніми митними деклараціями від 23.02.2022 №№ 902000/2022/901011, 902000/2022/901017, 902000/2022/901019, а також направила до суду докази на підтвердження виконання судового рішення, а саме заяви ПП «Будпостач» із резолюціями керівника митниці про припинення митного режиму транзит.

16.01.2025 Приватне підприємство «Будпостач» повторно звернулось до Черкаської митниці із заявами за №№ПП 11/22-2, ПП17/22-2, ПП19/22-2 про повернення наданої фінансової гарантії у вигляді грошової застави, сплаченої при оформленні вказаних попередніх митних декларацій.

21.01.2025 Черкаська митниця направила відповідь за №7.27-1/15-01/13/265 на заяву позивача №ПП17/22-2, у якій вказала, що 21.01.2025 Черкаською митницею здійснено вивільнення гарантії в сумі 348 130,68 грн. за попередньою митною декларацією від 23.02.2022 №902000/2022/901017 для подальшого використання ПП «Будпостач» в якості попередньої оплати за майбутні митні платежі, або для повернення коштів на рахунок позивача за заявою безпосередньо до Держмитслужби України.

22.01.2025 Черкаська митниця направила також відповідь за №7.27-1/15-01/13/274 на заяви Приватного підприємства «Будпостач» №ПП11/22-2 та №ПП19/22-2, у якій вказала, що повернення фінансової гарантії за попередніми митними деклараціями № 902000/2022/901011 та №902000/2022/901019 є неможливим, оскільки з огляду на неодноразове звернення Одеської митниці та Держмитслужби фінансові гарантії 05.04.2024 перераховані до державного бюджету.

ПП «Будпостач» вважає відмову митного органу щодо повернення надміру сплачених митних платежів протиправною, з огляду на що звернувся до суду з метою захисту своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів.

Вирішуючи спір по суті, суд керується положеннями чинного законодавства, яке діяло станом на час виникнення спірних правовідносин та звертає увагу на таке.

Згідно із частиною 1 статті 1 Митного кодексу України (далі МК України) законодавство України з питань митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Згідно з вимогами частин 8 та 9 ст. 102 МК України, чинних на час знищення товарів, митний режим транзиту припиняється у разі повної втрати товарів внаслідок аварії або дії обставин непереборної сили. У разі припинення митного режиму транзиту гарантії, надані відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 92 цього Кодексу, підлягають поверненню (вивільненню).

Відповідно до частин першої - третьої статті 301 МК України, повернення помилкове та/або надміру сплачених сум митних платежів здійснюється відповідно до Бюджетного та Податкового кодексів України. У разі виявлення факту помилкової та/або надмірної сплати митних платежів митний орган не пізніше одного місяця з дня виявлення такого факт) зобов`язаний повідомити платника податків про суми надміру сплачених митних платежів Помилково та/або надміру зараховані до державного бюджету суми митних платежів повертаються з державного бюджету в порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

За приписами пункту 43.1 статті 43 ПК України, помилково та/або надміру сплачені суми грошового зобов`язання підлягають поверненню платнику відповідно до цієї статті та статті 301 Митного кодексу України, крім випадків наявності у такого платника податкового боргу.

Пунктом 43.3 статті 43 ПК України передбачено, що обов`язковою умовою для здійснення повернення сум грошового зобов`язання та пені є подання платником податків заяви про такс повернення протягом 1095 днів від дня виникнення помилково та/або надміру сплаченої сум та/або пені.

Відповідно до пунктів 43.4-43.5 статті 43 ПК України платник податків подає заяву пре повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені у довільній формі, в якій зазначає напрям перерахування коштів: на рахунок платника податків у банку, небанківському надавачу платіжних послуг; на єдиний рахунок (у разі його використання); на погашення грошового зобов`язання та/або податкового боргу з інших платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, незалежно від виду бюджету; повернення у готівковій формі коштів у разі відсутності у платника податків рахунку в банку, небанківському надавачу платіжних послуг.

Контролюючий орган не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви готує висновок про повернення належних сум коштів з відповідного бюджету або з єдиного рахунку та подає його для виконання до органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.

На підставі отриманого висновку орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, протягом п`яти робочих днів здійснює повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені платникам податків у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Контролюючий орган несе відповідальність згідно із законом за несвоєчасність передачі органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, для виконання висновку про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету або з єдиного рахунку.

Згідно із пунктом 1 Розділу III Порядку повернення авансових платежів (передоплати) і помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 18 липня 2017 року №643 (далі - Порядок № 643) повернення з державного бюджету помилково та/або надміру сплаченої суми митних, інших платежів та пені здійснюється за заявою платника податків протягом 1095 днів від дня її виникнення.

За приписами пунктів 3-8 Розділу III Порядку № 643, у заяві зазначаються: 1) сума коштів до повернення за кожним видом митних, інших платежів та пені; 2) причини виникнення такої суми коштів; 3) найменування юридичної особи та код за ЄДРПОУ, або прізвище, ім`я, по батькові, реєстраційний номер облікової картки платника податків, або серія (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті); 4) напрям перерахування суми коштів: на поточний рахунок платника податку в установі банку із зазначенням реквізитів; для виплати готівкою (у разі якщо кошти авансових платежів (передоплати) вносилися готівкою); для подальших розрахунків як авансові платежі (передоплата) або грошова застава: на єдиний рахунок або на відповідний депозитний рахунок митниці Держмитслужби; на банківський рахунок (у разі якщо кошти авансових платежів (передоплати) вносилися готівкою); для погашення грошового зобов`язання (податкового боргу) з інших платежів незалежно від виду бюджету; 5) реквізити митної декларації (іншого документа, що її замінює) або уніфікованої митної квитанції, за якими помилково та/або надміру сплачено суми митних платежів.

До заяви додаються: документи, що підтверджують суму помилково та/або надмір сплачених митних, інших платежів та пені; виконавчий лист суду та/або рішення суду, ще набрало законної сили (за наявності), щодо скасування рішення митниці Держмитслужби, яке призвело до виникнення помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів те пені; документи, що підтверджують право на перенесення граничних строків для подання заяви щодо повернення надміру сплачених митних платежів (за наявності).

Після надходження до митниці Держмитслужби заява, подана за допомогою засобів інформаційно-комунікаційних систем Держмитслужби в електронній формі, автоматично після перевірки засобами антивірусного захисту інформації вноситься до Реєстру опрацювання заяв не повернення (далі - Реєстр), який ведеться за допомогою засобів АСМО.

Внесення до Реєстру інформації щодо заяви, поданої платником у паперовому вигляді або за допомогою засобів електронного зв`язку в електронній формі, здійснює працівник Підрозділу Реєстр містить дані, зазначені в заяві, та дані, внесені Підрозділом. Заяву платника, внесену до Реєстру, розглядають відповідні структурні підрозділи митниці Держмитслужби, за визначенням керівника митниці.

Підрозділ перевіряє факт перерахування суми коштів з відповідного рахунку до державного бюджету та відсутність у нього податкового боргу за допомогою засобів АСМО.

Якщо за результатами розгляду заяви митницею Держмитслужби встановлено наявність підстав для повернення коштів, працівник Підрозділу формує електронний висновок про повернення з державного бюджету помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів та пені (далі - електронний висновок) за формою згідно з додатком 2 до цього Порядку, який подається керівнику (заступнику керівника) митниці Держмитслужби для прийняття рішення щодо повернення відповідної суми коштів.

На кожний сформований електронний висновок, за яким прийнято рішення про повернення, накладаються кваліфіковані електронні підписи керівника (заступника керівника) структурного підрозділу, що сформував електронний висновок, керівника (заступника керівника) митниці Держмитслужби та кваліфікована електронна печатка такого органу.

Сформовані електронні висновки з накладеними кваліфікованими електронними підписами та кваліфікованими електронними печатками митниці Держмитслужби у строк не пізніше 17:00 шостого робочого дня до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви до митниці Держмитслужби в автоматичному режимі надсилають до Казначейства для виконання.

Електронні висновки про повернення платежів, належних місцевим бюджетам, та платежів, які підлягають розподілу між державним та місцевими бюджетами (крім акцизного податку а ввезеного на митну територію України пального), надсилають до Казначейства для виконання за умови їх погодження з відповідними місцевими фінансовими органами.

У разі якщо заявник не виконав вимог пунктів 1-3 цього розділу, надав недостовірні дані та/або має податковий борг (крім випадків визначення у заяві напряму перерахування коштів погашення податкового боргу), готується та надсилається йому письмова (в паперовому вигляді або електронній формі) обґрунтована відмова, у тому числі за допомогою засобів інформаційно- комунікаційних систем Держмитслужби.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що у разі отримання заяви платника податків на повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань оформленої у порядку, встановленому законодавством, митний орган зобов`язаний не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання такої заяви підготувати висновок про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету та подати його для виконання відповідному органові, що здійснює казначейське обслуговуванні бюджетних коштів. При цьому митний орган наділений правом провести перевірочні заходи у разі потреби з метою перевірки факту перерахування митних та інших платежів з відповідного рахунку до Державного бюджету України та наявність переплати.

З матеріалів справи вбачається, що позивач у встановленому законодавством порядку звернувся до митниці з відповідною заявою про повернення надмірно сплачених коштів, до яких додав повний пакет документів, визначений Порядком № 643.

Таким чином, позивач підтвердив факт надмірної сплати коштів, у зв`язку з чим у митниці виник обов`язок скласти відповідний висновок з направленням його до органу Держказначейства для виконання.

Однак, митним органом за результатами отриманої заяви позивача не було вжито заходів та вчинено дій, визначених Порядком № 643, як то проведення перевірки, встановлення факту наявності/відсутності надмірної сплати податку, встановлення факту оформлення заяви за встановленими порядком і формою або з порушенням, тобто митницею не виконано процедурних обов`язків щодо алгоритму дій, покладених на неї зазначеним вище Порядком.

Підсумовуючи викладене, суд приходить до висновку, що Черкаська митниця, відмовляючи позивачу у поверненні надміру сплачених митних платежів, діяла не у порядку, не у спосіб, встановлений законом, що має своїм наслідком висновок суду про протиправність такої відмови митного органу.

З огляду на вказане адміністративний позов в цій частині є обґрунтованим та таким, що підлягає до задоволення.

Вирішуючи позовні вимоги в частині зобов`язання відповідача вчинити певні дії, суд зазначає таке.

Як вже було вказано судом вище, абзацом 3 пункту 1 розділу III Порядку №643 передбачено, що платник податків подає до митниці Держмитслужби заяву довільної форми в паперовому вигляді або за допомогою засобів електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог законодавства у сферах захисту інформації, електронних довірчих послуг та електронного документообігу, або в електронній формі за допомогою засобів ІТС Держмитслужби з дотриманням вимог законодавства у сферах захисту інформації, електронних довірчих послуг та електронного документообігу, або в електронній формі через систему електронної взаємодії державних інформаційних ресурсів та з дотриманням вимог законодавства у сферах захисту інформації, електронних довірчих послуг та електронного документообігу.

Згідно із пунктом 3 розділу III Порядку №643 у заяві зазначаються: 1) сума коштів до повернення за кожним видом митних, інших платежів та пені;2) причини виникнення такої суми коштів;3) найменування юридичної особи та код за ЄДРПОУ, або прізвище, ім`я, по батькові, реєстраційний номер облікової картки платника податків, або серія (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті);4) напрям перерахування суми коштів: на поточний рахунок платника податку в установі банку із зазначенням реквізитів; для виплати готівкою (у разі якщо кошти авансових платежів (передоплати) вносилися готівкою); для подальших розрахунків як авансові платежі (передоплата) або грошова застава: на єдиний рахунок або на відповідний депозитний рахунок митниці Держмитслужби; на банківський рахунок (у разі якщо кошти авансових платежів (передоплати) вносилися готівкою); для погашення грошового зобов`язання (податкового боргу) з інших платежів незалежно від виду бюджету;5) реквізити митної декларації (іншого документа, що її замінює) або уніфікованої митної квитанції, за якими помилково та/або надміру сплачено суми митних платежів.

До заяви додаються: документи, що підтверджують суму помилково та/або надміру сплачених митних, інших платежів та пені; виконавчий лист суду та/або рішення суду, що набрало законної сили (за наявності), щодо скасування рішення митниці Держмитслужби, яке призвело до виникнення помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів та пені; документи, що підтверджують право на перенесення граничних строків для подання заяви щодо повернення надміру сплачених митних платежів (за наявності).

В силу вимог пункту 4 розділу III Порядку №643 після надходження до митниці Держмитслужби заява, подана за допомогою засобів ІТС Держмитслужби в електронній формі, автоматично після перевірки засобами антивірусного захисту інформації вноситься до Реєстру опрацювання заяв на повернення (далі - Реєстр), який ведеться за допомогою засобів АСМО.

Внесення до Реєстру інформації щодо заяви, поданої платником у паперовому вигляді або за допомогою засобів електронного зв`язку в електронній формі, здійснює працівник Підрозділу.

Реєстр містить дані, зазначені в заяві, та дані, внесені Підрозділом.

Заяву платника, внесену до Реєстру, розглядають відповідні структурні підрозділи митниці Держмитслужби, за визначенням керівника митниці.

У той же час, положеннями пункту 5 розділу III Порядку №643 регламентовано, що підрозділ перевіряє факт перерахування суми коштів з відповідного рахунку до державного бюджету та відсутність у нього податкового боргу за допомогою засобів АСМО.

Співробітник Підрозділу до Реєстру вносить дату сплати і реквізити, за якими кошти перераховано до бюджету (код класифікації доходів бюджету, бюджетний рахунок, на який перераховано кошти, код за ЄДРПОУ територіального органу Казначейства, на ім`я якого відкрито рахунок, та МФО Казначейства).

Аналіз вказаного дає суду підстави дійти до висновку, що Порядком №643 врегульовано порядок подання заяви про повернення надміру та/або помилково сплачених митних платежів, відомості, які мають бути зазначені в останній та документи, які підлягають долученню до такої заяви.

Суд звертає увагу на те, що у своєму листі митний орган не вказував щодо невідповідності поданих ПП «Будпостач» вимогам пункту 3 розділу III Порядку №643.

При цьому, ані у відзиві на позовну заяву, ані в окресленому листі Черкаська митниця не вказувала про відсутність у позивача надміру сплачених митних платежів у розмірі, який заявлений ним до повернення.

Згідно із пунктом 6 розділу III Порядку №643 якщо за результатами розгляду заяви митницею Держмитслужби встановлено наявність підстав для повернення коштів, працівник Підрозділу формує електронний висновок про повернення з державного бюджету помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів та пені (далі - електронний висновок) за формою згідно з додатком 2 до цього Порядку, який подається керівнику (заступнику керівника) митниці Держмитслужби для прийняття рішення щодо повернення відповідної суми коштів.

На кожний сформований електронний висновок, за яким прийнято рішення про повернення, накладаються кваліфіковані електронні підписи керівника (заступника керівника) структурного підрозділу, що сформував електронний висновок, керівника (заступника керівника) митниці Держмитслужби та кваліфікована електронна печатка такого органу.

Відповідно до пунктів 7-11 розділу III Порядку №643 сформовані електронні висновки з накладеними кваліфікованими електронними підписами та кваліфікованими електронними печатками митниці Держмитслужби у строк не пізніше 17:00 шостого робочого дня до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви до митниці Держмитслужби в автоматичному режимі надсилають до Казначейства для виконання.

Електронні висновки про повернення платежів, належних місцевим бюджетам, та платежів, які підлягають розподілу між державним та місцевими бюджетами (крім акцизного податку з ввезеного на митну територію України пального), надсилають до Казначейства для виконання за умови їх погодження з відповідними місцевими фінансовими органами.

У разі якщо заявник не виконав вимог пунктів 1-3 цього розділу, надав недостовірні дані та/або має податковий борг (крім випадків визначення у заяві напряму перерахування коштів на погашення податкового боргу), готується та надсилається йому письмова (в паперовому вигляді або електронній формі) обґрунтована відмова, у тому числі за допомогою засобів ІТС Держмитслужби.

Казначейство до 12:00 робочого дня, наступного за днем отримання електронних висновків, забезпечує їх автоматичну обробку після перевірки таких висновків за допомогою засобів антивірусного захисту інформації.

Під час автоматичної обробки Казначейство здійснює перевірку кваліфікованих електронних підписів посадових (уповноважених) осіб, кваліфікованої електронної печатки відповідної митниці Держмитслужби, повноти та/або правильності (в частині бюджетних рахунків) платіжних реквізитів електронних висновків.

На кожний отриманий електронний висновок у строк, визначений в абзаці першому цього пункту, Казначейство формує та надає Держмитслужбі електронне повідомлення про отримання та результати обробки такого електронного висновку з накладенням кваліфікованого електронного підпису посадової (уповноваженої) особи.

Електронні висновки, які не пройшли перевірки кваліфікованих електронних підписів посадових (уповноважених) осіб, кваліфікованої електронної печатки відповідної митниці Держмитслужби, повноти та/або правильності (в частині бюджетних рахунків) платіжних реквізитів, до виконання Казначейством не приймаються. Казначейство інформує Держмитслужбу про відмову у прийнятті електронних висновків та про причини такої відмови шляхом надсилання відповідного електронного повідомлення.

Митниця Держмитслужби за результатами опрацювання електронних висновків, які не пройшли здійсненої Казначейством перевірки кваліфікованих електронних підписів посадових (уповноважених) осіб та кваліфікованої електронної печатки відповідної митниці Держмитслужби, наступного робочого дня після отримання електронного повідомлення з відмовою накладає справжні та дійсні кваліфіковані електронні підписи, кваліфіковані електронні печатки та надсилає такі електронні висновки повторно.

Митниця Держмитслужби за результатами опрацювання електронних висновків, які не пройшли здійсненої Казначейством перевірки повноти та/або правильності (в частині бюджетних рахунків) платіжних реквізитів, наступного робочого дня після отримання електронних повідомлень з відмовою формує електронні висновки з повними та правильними (в частині бюджетних рахунків) платіжними реквізитами, необхідними для перерахування помилково та/або надміру сплачених сум.

Такі повторно сформовані електронні висновки підлягають надісланню до Казначейства з урахуванням вимог цього розділу.

У разі якщо за результатами опрацювання електронних висновків, які не пройшли здійсненої Казначейством перевірки повноти платіжних реквізитів, не можна встановити відповідних платіжних реквізитів, митниця Держмитслужби готує та надсилає платнику податків письмове повідомлення з відмовою у поверненні коштів із зазначенням причини такої відмови.

Електронні висновки, які пройшли перевірку кваліфікованих електронних підписів посадових (уповноважених) осіб, кваліфікованої електронної печатки відповідної митниці Держмитслужби, повноти та правильності (в частині бюджетних рахунків) платіжних реквізитів, Казначейство приймає до виконання.

Про прийняття електронного висновку до виконання Казначейство інформує Держмитслужбу шляхом надсилання відповідного електронного повідомлення.

Повернення помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів та пені здійснюють територіальні органи Казначейства протягом п`яти робочих днів, наступних за днем прийняття електронного висновку митниці Держмитслужби

Про повернення коштів платнику на підставі прийнятого до виконання електронного висновку Казначейство інформує Держмитслужбу шляхом надсилання відповідного електронного повідомлення не пізніше ніж 11:00 робочого дня, наступного за днем виконання такого висновку.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною 2 статті 5 КАС України регламентовано, що захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень

Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (ч. 2 ст. 9 КАС України).

У рішенні від 31.07.2003 у справі «Дорани проти Ірландії» Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Причому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Салах Шейх проти Нідерландів», ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними. При вирішенні справи «Каіч та інші проти Хорватії» (рішення від 17.07.2008) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

При обранні способу відновлення порушеного права позивача суд виходить з принципу верховенства права щодо гарантування цього права статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, як складової частини змісту і спрямованості діяльності держави, та виходячи з принципу ефективності такого захисту, що обумовлює безпосереднє поновлення судовим рішенням прав особи, що звернулась за судовим захистом без необхідності додаткових її звернень та виконання будь-яких інших умов для цього.

Зважаючи на те, що в ході розгляду даної адміністративної справи встановлено протиправність відмови Черкаської митниці у поверненні ПП «Будпостач» надміру сплачених митних платежів та враховуючи відсутність обставин не відповідності поданих позивачем заяв про повернення надміру сплачених митних платежів пунктам 1-3 розділу III Порядку №643, у тому числі відсутність заперечень митного органу щодо наявності обставин надміру сплачених ПП «Будпостач» митних платежів, у розмірі, який заявлений останнім до повернення, суд вважає за можливе зобов`язати митний орган підготувати електронні висновки та направити їх до органів Державної казначейської служби України для повернення надміру сплачених митних платежів по попереднім митним деклараціям від 23.02.2022 №902000/2022/901011: ввізне мито 385733,53 грн, ПДВ 883848,23 грн, акцизний податок 169389,28 грн, всього на загальну суму 1438971,04 грн; від 23.02.2022 №902000/2022/901019: ПДВ 504617,88 грн, всього на загальну суму 504617,88 грн.

Відповідно до положень частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

За правилами частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення адміністративного позову в цілому.

Згідно із частиною 1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Частиною 1 статті 139 КАС України регламентовано, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з матеріалів справи ПП «Будпостач» сплачено судовий збір у розмірі 3028,00 грн.

Оскільки адміністративний позов підлягає до задоволення, то сума сплаченого позивачем судового збору у розмірі 3028,00 грн. підлягає стягненню з Черкаської митниці на користь позивача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 243-246, 250, 255 КАС України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправною відмову Черкаської митниці від 22.01.2025 за №7.27-1/15-01/13/274 у поверненні надміру сплачених митних платежів Приватному підприємству «Будпостач», код ЄДРПОУ .

Зобов`язати Черкаську митницю підготувати висновки та направити до Державної казначейської служби України для повернення надміру сплачених митних платежів на загальну суму 1 943 588,92 грн., а саме:

- ввізне мито 385733,53 грн.;

- акцизний податок 169389,28 грн.;

- податок на додану вартість 1388466,11 грн.

для повернення Приватному підприємству «Будпостач», код ЄДРПОУ , IBAN: НОМЕР_1 у АТ "Сенс-Банк" у м. Києві, МФО 300346, а саме:

1) за попередньою митною декларацією від 23.02.2022 №902000/2022/901011: ввізне мито 385733,53 грн., ПДВ 883848,23 грн., акцизний податок 169389,28 грн., всього на загальну суму 1438971,04 грн.;

2) за попередньою митною декларацією від 23.02.2022 №902000/2022/901019: ПДВ 504617,88 грн., всього на загальну суму 504617,88 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Черкаської митниці (ідентифікаційний код ВП 44005652) на користь Приватного підприємства «Будпостач» (ідентифікаційний код 24267110) судовий збір у розмірі 3028,00 грн. (три тисячі двадцять вісім грн. 00 коп.).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Василенко Г.Ю.