Справа № 320/14733/24
Суддя: Леонтович А.М.
Дата ухвалення: 2025-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 травня 2025 року № 320/14733/24

Суддя Київського окружного адміністративного суду Леонтович А.М., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом Товариство з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція»

до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг

про визнання протиправною та скасування постанови,

в с т а н о в и в:

I. Зміст позовних вимог

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, в якому просить суд:

- визнати протиправною та скасувати постанову НКРЕКП від 29 вересня 2023 року №1794 «Про накладення штрафу на ТОВ «Євро-Реконструкція» за порушення Ліцензійних умов з виробництва теплової енергії та здійснення заходу державного регулювання» та Розпорядження від 29 вересня 2023 року № 269-р «Про усунення порушення ТОВ «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» Ліцензійних умов з виробництва теплової енергії».

II. Позиція позивача та заперечення відповідача

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржувані постанова та розпорядження прийняті з порушенням вимог законодавства та без урахування всіх обставин, а тому вони є протиправними та підлягають скасуванню.

Відповідач позов не визнав, подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просив суд відмовити у задоволенні позову з тих підстав, що під час проведення планової перевірки позивача було встановлено порушення Ліцензійних умов, а тому вважає, що ним правомірно прийняті оскаржувані рішення та з дотриманням вимог чинного законодавства.

III. Процесуальні дії у справі

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 02.04.2024 у справі було відкрито провадження та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Учасники справи з клопотанням про розгляд справи у судовому засіданні до суду не звертались.

З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.

IV. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням

на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини

Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, на підставі Плану здійснення заходів державного контролю суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, на 2023 рік, затвердженого постановою НКРЕКП від 23 листопада 2022 року № 1550, постанови НКРЕКП від 23 серпня 2023 року № 1555 «Про збільшення строку проведення планової перевірки ТОВ «Євро-Реконструкція» з виробництва теплової енергії» та посвідчення на проведення планової виїзної перевірки від 7 серпня 2023 року № 387 починаючи з 15.08.2023 року по 11.09.2023 року проведено планову перевірку дотримання Товариством з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» вимог законодавства та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з виробництва теплової енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 22 березня 2017 року № 308 (далі Ліцензійні умови) за період діяльності з 01.01.2021 по 31.12.2022 рр.

За результатом проведення планової перевірки було складено акт від 11.09.2023 № 380 (далі - акт № 380).

За результатами розгляду акту № 380 на засіданні Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, 29 вересня 2023 року прийнято постанову № 1794 (далі постанова № 1794) «Про накладення штрафу на ТОВ «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» за порушення Ліцензійних умов з виробництва теплової енергії та здійснення заходу державного регулювання» та розпорядження № 269-р (далі розпорядження № 269-р) «Про усунення порушення ТОВ «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» Ліцензійних умов з виробництва теплової енергії».

Пунктом 1 постанови № 1794 на ТОВ «Євро-Реконструкція» накладено штраф у розмірі 34 000 (тридцять чотири тисячі) гривень за порушення Ліцензійних умов, а саме:

пункт 3.1 глави 3 Ліцензійних умов щодо дотримання вимог законів України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», «Про теплопостачання», інших актів законодавства, якими регулюється діяльність у сфері природних монополій та у сфері теплопостачання, а саме:

пункту 10 Порядку розподілу коштів, що надходять на поточні рахунки із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків з постачальником природного газу, на якого покладено спеціальні обов`язки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18 червня 2014 року № 217 (далі Порядок розподілу коштів), у частині подання інформації щодо укладених договорів з оператором газотранспортної системи про надання послуг з транспортування природного газу чи оператором газорозподільної системи про надання послуг з розподілу природного газу до 17 числа місяця, що передує розрахунковому, до НКРЕКП за встановленими формами;

пункту 10.6 глави 10 Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 червня 2018 року № 428 (далі Порядок контролю), щодо обов`язку ліцензіата протягом п`яти робочих днів з дня сплати штрафу надати НКРЕКП належним чином завірені копії документів, що підтверджують сплату штрафу;

абзацу другого пункту 4.2 глави 4 Методики формування, розрахунку та встановлення тарифів на електричну та (або) теплову енергію, що виробляється на теплоелектроцентралях, теплових електростанціях та когенераційних установках, затвердженої постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 01 серпня 2017 року № 991 (далі Методика № 991), у частині неухильного дотримання переліку заходів та запланованих обсягів витрат на проведення ремонтних робіт, що були включені НКРЕКП до структури тарифів на відпуск електричної енергії та (або) виробництво теплової енергії;

пункту 7 глави V Правил підготовки теплових господарств до опалювального періоду, затверджених наказом Міністерства палива та енергетики України, Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 10 грудня 2008 року № 620/378 (далі Правила), у частині утворення на електростанціях, для яких основним паливом є вугілля, його накопичення в обсягах, що забезпечують несення номінального навантаження;

пункт 3.2 глави 3 Ліцензійних умов з виробництва, а саме:

підпункт 2 щодо повідомлення органу ліцензування про всі зміни даних, які були зазначені в його документах, що додавалися до заяви про отримання ліцензії, не пізніше одного місяця з дня настання таких змін;

підпункт 5 щодо виконання рішень органу ліцензування у строки, встановлені відповідним рішенням, а саме:

абзацу першого пункту 2 постанови НКРЕКП від 01 вересня 2021 року № 1463 «Про накладення штрафу на ТОВ «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» за порушення Ліцензійних умов з виробництва теплової енергії та здійснення заходу державного регулювання» (далі ? Постанова № 1463), щодо зобов`язання у термін до 01 грудня 2021 року розробити та подати на схвалення додаткову інвестиційну програму на 2022 рік на суму додатково отриманого доходу у розмірі 30 663,37 тис. грн без ПДВ,

пункту 2 постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 07 липня 2021 року № 1085 «Про затвердження Змін до Ліцензійних умов провадження господарської діяльності у сфері теплопостачання» (далі ? Постанова № 1085), щодо подання до органу ліцензування документів, якими доповнено перелік документів, які додаються до заяви про отримання ліцензії, протягом трьох місяців з дня набрання чинності цією постановою,

пунктів 2 та 5 Тимчасового порядку дій суб`єктів господарювання, які провадять господарську діяльність з виробництва електричної та/або з виробництва теплової енергії на атомних електростанціях, на теплоелектроцентралях, теплових електростанціях та когенераційних установках, включаючи теплоелектроцентралі, теплоелектростанції та когенераційні установки з використанням альтернативних джерел енергії, з відновлення об`єктів виробництва електричної та/або теплової енергії, пошкоджених (зруйнованих) внаслідок бойових дій, у період дії в Україні воєнного стану, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 05 липня 2022 року № 689 (далі Тимчасовий порядок), щодо надання до НКРЕКП інформації згідно з додатками 1 3 до Тимчасового порядку;

підпункт 10 у частині дотримання структури витрат згідно зі статтями, затвердженими у тарифі на виробництво теплової енергії;

підпункт 17 щодо сплати щоквартально, протягом перших 30 днів кварталу, наступного за звітним, внесків на регулювання, що визначаються НКРЕКП;

підпункт 19 у частині виконання інвестиційної програми в затверджених кількісних та вартісних обсягах за відповідними напрямками;

підпункт 22 (у редакції, що діяла до 08 липня 2021 року) та підпункт 23 (у редакції, що діяла з 08 липня 2021 року) у частині надання до органу ліцензування інформації та звітності, що містять достовірні дані, необхідні для виконання органом ліцензування своїх повноважень, в обсягах та у строках, встановлених органом ліцензування.

Пунктом 2 постанови № 1794 доручено Департаменту ліцензійного контролю після отримання коригованих форм звітності, у яких врахована пропорційність розподілу фактичних витрат відповідно до методики, яку було застосовано при встановленні тарифів на виробництво теплової енергії, здійснити аналіз додатково отриманого або недоотриманого доходу відповідно до Методики визначення сум додатково отриманого або недоотриманого доходу (суми економії/перевитрати коштів) суб`єктами господарювання з виробництва електричної та (або) теплової енергії від здійснення ліцензованої діяльності, що є додатком 24 до Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14 червня 2018 року № 428, за результатами якого прийняти рішення щодо дотримання ліцензіатом структури витрат за період діяльності 2021 2022 років.

Пунктом 1 розпорядження № 269-р зобов`язано ТОВ «Євро-Реконструкція» усунути порушення підпункту 23 пункту 3.2 глави 3 Ліцензійних умов, у частині надання ліцензіатом до органу ліцензування звітності, необхідної для виконання органом ліцензування своїх повноважень, в обсягах та у строки, встановлені органом ліцензування, для чого у строк до 01 грудня 2023 року подати до НКРЕКП:

форму звітності № 4-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (квартальна) «Звіт про фінансові результати та виконання структури тарифів (цін) за видами діяльності» за IV квартал 2022 року, заповнену відповідно до вимог пункту 2.12 глави 2 Інструкції щодо заповнення форми звітності № 4-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (квартальна) Звіт про фінансові результати та виконання структури тарифів (цін) за видами діяльності», затвердженої постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 28 лютого 2019 року № 282;

форму звітності № 4а-НКРЕКП- виробництво електричної та теплової енергії (місячна) «Звіт про використання палива/енергії та стан розрахунків» грудень 2022 року, заповнену відповідно до вимог пункту 2.12 глави 2 Інструкції щодо заповнення форми звітності № 4а-НКРЕКП- виробництво електричної та теплової енергії (місячна) «Звіт про використання палива/енергії та стан розрахунків», затвердженої постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 28 лютого 2019 року № 282;

звітність за визначеними формами, у якій врахувати пропорційність розподілу фактичних витрат відповідно до методики, яку було застосовано при встановлені тарифів на виробництво теплової енергії, а саме виправлені форми звітності № 4-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (квартальна) «Звіт про фінансові результати та виконання структури тарифів (цін) за видами діяльності» та № 4а-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (місячна) «Звіт про використання палива/енергії та стан розрахунків» за період 2021 2022 років.

Пунктом 2 розпорядженням № 269-р зобов`язано ТОВ «Євро-Реконструкція» у термін до 01 січня 2024 року подати до НКРЕКП підтверджуючі документи щодо сплати боргу по фінансуванню пункту 2.1 Інвестиційної програми з виробництва теплової енергії на 2021 рік на суму 132,05 тис грн. без ПДВ.

Вважаючи постанову № 1794 та розпорядження № 269-р протиправними та такими, що підлягають скасуванню, позивач звернувся до суду з позовом.

V. Норми права, які застосував суд

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами у справі, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правовий статус Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення визначені Законом України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» від 22.09.2016 № 1540-VIII (далі - Закон № 1540-VIII).

Відповідно до статті 1 Закону №1540-VIII Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України.

Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг

Відповідно до статті 2 Закону №1540-VIII Регулятор здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг, зокрема:

2) у сфері комунальних послуг:

діяльності з виробництва теплової енергії на теплогенеруючих установках, включаючи установки для комбінованого виробництва теплової та електричної енергії, транспортування її магістральними та місцевими (розподільчими) тепловими мережами, постачання теплової енергії в обсягах понад рівень, що встановлюється умовами та правилами провадження господарської діяльності (ліцензійними умовами);

діяльності у сфері централізованого водопостачання та водовідведення в обсягах понад рівень, що встановлюється умовами та правилами провадження господарської діяльності (ліцензійними умовами).

Згідно зі статтею 3 Закону № 1540-VIII, Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.

Регулятор здійснює державне регулювання шляхом: 1) нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані Регулятору законом; 2) ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; 3) формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом; 4) державного контролю та застосування заходів впливу; 5) використання інших засобів, передбачених законом.

Основними завданнями Регулятора є: 1) забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 2) сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів; 3) сприяння інтеграції ринків електричної енергії, природного газу України з відповідними ринками інших держав, зокрема в рамках Енергетичного Співтовариства, співпраці з Радою регуляторів Енергетичного Співтовариства, Секретаріатом Енергетичного Співтовариства та національними регуляторами енергетики інших держав; 4) забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами; 5) сприяння транскордонній торгівлі електричною енергією та природним газом, забезпечення інвестиційної привабливості для розвитку інфраструктури; 6) реалізація цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг; 7) сприяння впровадженню заходів з енергоефективності, збільшенню частки виробництва енергії з відновлюваних джерел енергії та захисту навколишнього природного середовища; 8) створення сприятливих умов для залучення інвестицій у розвиток ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 9) сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг; 10) інші завдання, передбачені законом.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону № 1540-VIII основними принципами діяльності Регулятора є: 1) законність; 2) самостійність і незалежність у межах, визначених законом; 3) компетентність; 4) ефективність; 5) справедливість; 6) прогнозованість та своєчасність прийняття рішень; 7) адресність регулювання; 8) неупередженість та об`єктивність під час прийняття рішень; 9) відкритість і прозорість, гласність процесу державного регулювання; 10) недопущення дискримінації; 11) відповідальність за прийняті рішення.

Статтею 5 Закону № 1540-VIII передбачено, що Регулятор у своїй діяльності керується Конституцією України, цим Законом та іншими законодавчими актами України.

У пункті 1 частини 1 статті 17 Закону № 1540-VIII передбачено, що для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор приймає обов`язкові до виконання рішення з питань, що належать до його компетенції

Частиною 1 статті 19 передбачено, що Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, та суб`єктами, що належать до особливої групи споживачів у розумінні Закону України «Про ринок електричної енергії», законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.

Відповідно до статті 22 Закону № 1540-VIII, суб`єкти господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, несуть відповідальність за правопорушення у сферах енергетики та комунальних послуг, визначені законами України «Про природні монополії», «Про комбіноване виробництво теплової та електричної енергії (когенерацію) та використання скидного енергопотенціалу», «Про ринок електричної енергії», «Про ринок природного газу», «Про трубопровідний транспорт», «Про теплопостачання», «Про питну воду та питне водопостачання», «Про державне регулювання у сфері комунальних послуг» та іншими законами, що регулюють відносини у відповідних сферах.

У разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор у 30-денний строк з дня складення акта перевірки розглядає питання відповідальності суб`єкта господарювання, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта господарювання. При застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Регулятор застосовує штрафні санкції до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, у розмірах, встановлених цим Законом, законами України «Про ринок електричної енергії», «Про природні монополії», «Про питну воду та питне водопостачання», «Про ринок природного газу», «Про теплопостачання».

Рішення Регулятора оформлюються постановами, крім рішень щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення контролю, які оформлюються розпорядженнями (ч. 5 ст. 14 Закону № 1540-VIII).

VI. Оцінка суду

За змістом частини другої статті 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Отже, предметом доказування у цій справі є правомірність постанови № 1794 та розпорядження № 269-р.

Частинами першою-третьою статті 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Частиною другою статті 2 КАС України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З приводу порушень, за які спірною постановою № 1794 накладено штраф, суд зазначає таке.

Пунктом 1 постанови № 1794 встановлено порушення пункт 3.1 глави 3 Ліцензійних умов з виробництва щодо дотримання вимог законів України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», «Про теплопостачання», інших актів законодавства, якими регулюється діяльність у сфері природних монополій та у сфері теплопостачання, а саме пункту 10 Порядку розподілу коштів, що надходять на поточні рахунки із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків з постачальником природного газу, на якого покладено спеціальні обов`язки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18 червня 2014 року № 217 (далі Порядок №217), у частині подання інформації щодо укладених договорів з оператором газотранспортної системи про надання послуг з транспортування природного газу чи оператором газорозподільної системи про надання послуг з розподілу природного газу до 17 числа місяця, що передує розрахунковому, до НКРЕКП за встановленими формами.

В обґрунтуванні до проєкту постанови № 1794 відповідачем вказано, що перевіркою встановлено факт подання підприємством до НКРЕКП інформації відповідно до Порядку розподілу коштів щодо укладених договорів з оператором газотранспортної системи про надання послуг з постачання природного газу / оператором газорозподільної системи про надання послуг з розподілу природного газ, в лютому та березні 2021 року на березень, квітень 2021 року відповідно із порушенням терміну на 1 день, та у травні 2021 року на червень 2021 року відповідно із порушенням терміну на 2 дні.

Позивач посилається на те, що на момент проведення перевірки зазначене порушення було усунуто та не призвело до будь-яких невідворотних наслідків чи обставин, а несвоєчасність пояснюється незалежними від позивача обставинами.

Разом з тим, позивачем не надано доказів існування обставин, незалежних від волі позивача, які унеможливили своєчасне подання до НКРЕКП інформації.

Пунктом 1 постанови № 1794 встановлено порушення пункту 3.1 глави 3 Ліцензійних умов з виробництва щодо дотримання вимог законів України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», «Про теплопостачання», інших актів законодавства, якими регулюється діяльність у сфері природних монополій та у сфері теплопостачання, а саме пункту 10.6 глави 10 Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 червня 2018 року № 428, щодо обов`язку ліцензіата протягом п`яти робочих днів з дня сплати штрафу надати НКРЕКП належним чином завірені копії документів, що підтверджують сплату штрафу.

Відповідач зазначив, що ТОВ «Євро-Реконструкція» повідомило НКРЕКП про сплату штрафу, відповідно до пункту 1 постанови НКРЕКП від 01 вересня 2021 року № 1463 «Про накладення штрафу на ТОВ «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» за порушення Ліцензійних умов з виробництва теплової енергії та здійснення заходу державного регулювання», з недотриманням терміну на 9 робочих днів.

Позивач пояснив порушення строку подання копій документів, що підтверджують сплату штрафу чисельним захворюванням працівників та встановлення режиму віддаленої роботи, ускладненим процесом відслідковування працівниками своєчасності надсилання поштових відправлень, й просив врахувати, що сама оплата штрафу була здійснена своєчасно.

Однак, матеріали справи не містять доказів на підтвердження зазначених обставин та їх впливу на своєчасність виконання позивачем своїх обов`язків.

Пунктом 1 постанови № 1794 встановлено порушення пункту 3.1 глави 3 Ліцензійних умов з виробництва щодо дотримання вимог законів України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», «Про теплопостачання», інших актів законодавства, якими регулюється діяльність у сфері природних монополій та у сфері теплопостачання, а саме абзацу другого пункту 4.2 глави 4 Методики формування, розрахунку та встановлення тарифів на електричну та (або) теплову енергію, що виробляється на теплоелектроцентралях, теплових електростанціях та когенераційних установках, затвердженої постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 01 серпня 2017 року № 991 (далі Методика №991), у частині неухильного дотримання переліку заходів та запланованих обсягів витрат на проведення ремонтних робіт, що були включені НКРЕКП до структури тарифів на відпуск електричної енергії та (або) виробництво теплової енергії.

Щодо виконання позивачем ремонтної програми на 2021 рік, відповідач зазначив в Обґрунтуванні, що при затвердженні тарифів ТОВ «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» на виробництво теплової енергії на 2021 рік, НКРЕКП було враховано виконання ремонтної програми на 2021 рік з виробництва теплової енергії на суму 38 890,76 тис. грн (без ПДВ).

Виконання ремонтної програми з діяльності з виробництва теплової енергії за 2021 рік склало 28 342,79 тис. грн., освоєння - 27 051,77 тис. грн. При цьому, пооб`єктним аналізом фактичного виконання заходів виконання ремонтних робіт за 2021 рік встановлено, що при виконанні ремонтної програми ТОВ «Євро-Реконструкція» самостійно змінено обсяги фінансування заходів програми ремонтів, у зв`язку з чим ліцензіатом недофінансовано планові заходи ремонтної програми по діяльності з виробництва теплової енергії на суму 10 547,97 тис. грн (без ПДВ).

У зауваженнях до акту № 380 позивач посилається на невиконання ремонтної програми по діяльності з виробництва теплової енергії за 2021 рік у сумі 10 547,97 тис. грн (без ПДВ) по причині недостатнього фінансування у зв`язку з відсутністю наявних коштів та зменшенням по деяким заходам кінцевої вартості робіт та матеріалів після проведення відкритих торгів на їх закупівлю.

В позовній заяві позивач стверджує про відсутність порушення терміну виконання ремонтних програм з посиланням на постанову НКРЕКП від 05.07.2022 № 690 «Про врегулювання окремих питань щодо встановлення цін/тарифів на електричну та/або теплову енергію, що виробляється на теплоелектроцентралях, теплових електростанціях, АЕС, когенераційних установках та схвалення Інвестиційних програм ліцензіатів у період дії в Україні воєнного стану» (далі постанова №690).

Відповідно до п. 3 постанови № 690 продовжено терміни фінансування та виконання ремонтних робіт, визначених при встановлені тарифів на виробництво теплової енергії для ліцензіатів з виробництва теплової енергії, що виробляється на теплоелектроцентралях, теплових електростанціях та когенераційних установках і які передбачалось виконати впродовж 2022 року, до 30 вересня 2023 року.

Разом з цим, відповідно до Опису виявлених порушень (стор. 86 акту № 380) та Обґрунтування відповідачем встановлено порушення позивачем пункту 3.1 глави 3 Ліцензійних умов, а саме абзацу другого пункту 4.2 глави 4 Методики №991, у частині неухильного дотримання переліку заходів та запланованих обсягів витрат на проведення ремонтних робіт за 2021 рік, а не за 2022 рік.

Тож, доводи позивача про відсутність порушення не знайшли свого підтвердження.

Пунктом 1 постанови № 1794 встановлено порушення пункту 3.1 глави 3 Ліцензійних умов з виробництва щодо дотримання вимог законів України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», «Про теплопостачання», інших актів законодавства, якими регулюється діяльність у сфері природних монополій та у сфері теплопостачання, а саме пункту 7 глави V Правил підготовки теплових господарств до опалювального періоду, затверджених наказом Міністерства палива та енергетики України, Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 10 грудня 2008 року № 620/378 (далі Правила), у частині утворення на електростанціях, для яких основним паливом є вугілля, його накопичення в обсягах, що забезпечують несення номінального навантаження.

Перевіркою встановлено (стор. 54 акту № 380), що у ТОВ «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» не було необхідних запасів вугілля на складах підприємства на кінець січня ? квітня, вересня грудня 2021 року та січня лютого 2022 року в період проходження опалювального сезону.

Позивач пояснював відхилення від обсягів накопичення вугілля складною ситуацією із сировинною базою України (наявністю проектних видів палива), пов`язаною із окупацією Донецького регіону (основний постачальник вугілля); екологічними програмами, за якими на світовому рівні йде зниження використання, як наслідок і видобування твердого палива, що негативно впливає на стабільність імпорту вугілля; економічною кризою викликаною запровадженням карантинних заходів щодо запобігання виникненню та поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19), що призводило до закриття існуючих підприємств з видобутку вугілля.

Позивач не заперечує вищенаведені факти порушення вимог пункту 3.1 глави 3 Ліцензійних умов з виробництва щодо дотримання вимог законів України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», «Про теплопостачання», інших актів законодавства, якими регулюється діяльність у сфері природних монополій та у сфері теплопостачання.

Крім цього, у матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази, які б свідчили про наявність обставин, що унеможливили вчасне виконання позивачем обов`язків з подання інформації та копій документів до НКРЕКП, виконання ремонтної програми на 2021 рік та накопичення вугілля, в обсягах, що забезпечують несення номінального навантаження.

Пунктом 1 постанови № 1794 встановлено порушення підпункту 2 пункт 3.2 глави 3 Ліцензійних умов щодо повідомлення органу ліцензування про всі зміни даних, які були зазначені в його документах, що додавалися до заяви про отримання ліцензії, не пізніше одного місяця з дня настання таких змін.

В Обґрунтуванні відповідачем зазначено, що позивачем не подано до НКРЕКП відомості про місця провадження господарської діяльності з виробництва теплової енергії (зміна планових та фактичних обсягів виробництва теплової енергії) за 2021 рік.

Позивач вказує, що з об`єктивних причин не мав можливості дотриматися строків подання відповідних відомостей.

При цьому, матеріали справи не містять, а позивачем не надано доказів, які б свідчили про існування обставин, які об`єктивно унеможливили вчасне виконання позивачем своїх обов`язків щодо подання відомостей про місця провадження господарської діяльності з виробництва теплової енергії.

Пунктом 1 постанови № 1794 встановлено порушення підпункту 5 пункту 3.2 глави 3 Ліцензійних умов щодо виконання рішень органу ліцензування у строки, встановлені відповідним рішенням, а саме абзацу першого пункту 2 постанови НКРЕКП від 01 вересня 2021 року № 1463 «Про накладення штрафу на ТОВ «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» за порушення Ліцензійних умов з виробництва теплової енергії та здійснення заходу державного регулювання» (далі ? Постанова № 1463), щодо зобов`язання у термін до 01 грудня 2021 року розробити та подати на схвалення додаткову інвестиційну програму на 2022 рік на суму додатково отриманого доходу у розмірі 30 663,37 тис. грн без ПДВ.

В Обґрунтуванні відповідач вказує, що Товариство на виконання вимог пункту 2 Постанови № 1463, не подано до НКРЕКП Інвестиційну програму на 2022 рік на суму додатково отриманого доходу у розмірі 30 663,37 тис. грн без ПДВ.

На стор. 10 акту № 380 встановлено, що, відповідно до Постанови НКРЕКП № 1463, у разі неподання додаткової Інвестиційної програми на 2022 рік у термін до 01 грудня 2021 року, Департаменту із регулювання відносин у сфері енергетики доручено підготувати та винести на засідання НКРЕКП, проєкт рішення щодо встановлення (перегляду) тарифу на виробництво теплової енергії для ТОВ «Євро-Реконструкція» шляхом його зміни в бік зменшення на суму 61 326,73 тис. грн без ПДВ.

Постановою НКРЕКП від 29 грудня 2021 року № 2975 «Про встановлення тарифів на виробництво теплової енергії ТОВ «Євро-Реконструкція» враховано у структурі тарифів на виробництво теплової енергії зміну товарної продукції (згідно з актом перевірки відповідно до Постанови НКРЕКП від 01.09.2021 № 1463) у сумі (-) 61 326,7 тис. грн без ПДВ.

Позивач не заперечував факт порушення, але зазначав, що відповідачем вже було застосовано до позивача захід державного регулювання шляхом прийняття постанови НКРЕКП від 29 грудня 2021 року № 2975 й врахування у структурі тарифів на виробництво теплової енергії зміни товарної продукції (згідно з актом перевірки відповідно до Постанови НКРЕКП від 01.09.2021 №1463) у сумі (-) 61 326,7 тис. грн без ПДВ.

Відповідно до пунктів 12, 13 частини 1 статті 17 Закону № 1540-VIII для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг НКРЕКП:

- розглядає справи про порушення ліцензійних умов, справи про зловживання та інші порушення на оптовому енергетичному ринку, а також справи про адміністративні правопорушення і за результатами розгляду приймає рішення про застосування санкцій, накладення адміністративних стягнень у випадках, передбачених законом, приймає у межах своєї компетенції рішення про направлення до відповідних державних органів матеріалів про виявлені факти порушення законодавства;

- встановлює державні регульовані ціни і тарифи на товари (послуги) суб`єктів природних монополій та інших суб`єктів господарювання, що провадять діяльність на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг, якщо відповідні повноваження надані Регулятору законом, та змінює їх за результатами перевірки або моніторингу.

Відповідно до пунктів 6, 7 частини 4 статті 19 Закону № 1540-VIII під час здійснення державного контролю НКРЕКП має право:

- накладати штрафні санкції та вживати заходів, передбачених законом;

- за результатами перевірки або моніторингу приймати рішення про встановлення (зміну) тарифів на товари (послуги) суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, та внесення змін до відповідних інвестиційних програм.

Отже, законодавством України передбачені повноваження НКРЕКП із накладення штрафних санкцій на ліцензіатів за результатами здійснених заходів контролю, а також прийняття рішень щодо встановлення (зміни) тарифів, що за своєю суттю не становить одночасного застосування двох заходів юридичної відповідальності за одне порушення.

У Постанові № 1794 встановлено порушення підпункту 5 пункту 3.2 глави 3 Ліцензійних умов щодо виконання рішень органу ліцензування у строки, встановлені відповідним рішенням, а саме пункту 2 постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 07 липня 2021 року № 1085 «Про затвердження Змін до Ліцензійних умов провадження господарської діяльності у сфері теплопостачання» (далі ? Постанова № 1085), щодо подання до органу ліцензування документів, якими доповнено перелік документів, які додаються до заяви про отримання ліцензії, протягом трьох місяців з дня набрання чинності цією постановою.

На стор. 11 акту № 380 встановлено, що ТОВ «Євро-Реконструкція» листом від 03 листопада 2021 року № 22/2349 (вх. НКРЕКП від 08 листопада 2021 року № 22913/1-21), з порушенням встановленого терміну на 26 днів, надало до НКРЕКП інформацію про підтвердження відсутності здійснення контролю за діяльністю суб`єкта господарювання у значенні, наведеному у статті 1 Закону України «Про захист економічної конкуренції», резидентами держав, що здійснюють збройну агресію проти України, у значенні, наведеному у статті 1 Закону України «Про оборону України» за формою Додатку 4 до Ліцензійних умов.

Позивач не заперечував факт порушення, але зазначав, що порушення термінів подання інформації пов`язано з чисельним захворюванням працівників та встановлення режиму віддаленої роботи, й акцентував увагу на тому, що затримка отримання НКРЕКП інформації не призвела до настання негативних наслідків.

Разом з тим, матеріали справи не містять доказів на підтвердження зазначених обставин та їх впливу на виконання позивачем своїх обов`язків.

Також пунктом 1 постанови № 1794 встановлено порушення підпункту 5 пункту 3.2 глави 3 Ліцензійних умов щодо виконання рішень органу ліцензування у строки, встановлені відповідним рішенням, а саме пунктів 2 та 5 Тимчасового порядку дій суб`єктів господарювання, які провадять господарську діяльність з виробництва електричної та/або з виробництва теплової енергії на атомних електростанціях, на теплоелектроцентралях, теплових електростанціях та когенераційних установках, включаючи теплоелектроцентралі, теплоелектростанції та когенераційні установки з використанням альтернативних джерел енергії, з відновлення об`єктів виробництва електричної та/або теплової енергії, пошкоджених (зруйнованих) внаслідок бойових дій, у період дії в Україні воєнного стану, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 05 липня 2022 року № 689 (далі Тимчасовий порядок), щодо надання до НКРЕКП інформації згідно з додатками 1 3 до Тимчасового порядку.

В обґрунтуванні відповідачем зазначається, що під час перевірки Товариство повідомило щодо пошкодження об`єктів внаслідок бойових дій 23 листопада 2022 року, 16 грудня 2022 року, а також 14 січня 2023 року.

Позивач не заперечував факти несвоєчасного надання до НКРЕКП інформації та зазначав, що порушення пов`язані з чисельним захворюванням працівників, встановленням режиму віддаленої роботи персоналу, загрозами ракетних обстрілів.

Разом з тим, позивачем не надані належні та допустимі докази, які б свідчили про наявність об`єктивних обставин, що унеможливили вчасне виконання ним обов`язку з виконання рішень органу ліцензування у строки, встановлені відповідним рішенням.

Пунктом 1 постанови № 1794 встановлено порушення підпункту 10 пункту 3.2 глави 3 Ліцензійних умов у частині дотримання структури витрат згідно зі статтями, затвердженими у тарифі на виробництво теплової енергії.

В обґрунтуванні до проєкту постанови № 1794 відповідачем зазначено таке.

Перевіркою встановлено, що ТОВ «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» фактичні витрати розподіляло між виробництвом електричної та теплової енергії не у відповідності до нормативних документів, згідно з якими були здійснені розрахунки питомих витрат умовного палива під час формування та встановлення НКРЕКП тарифів, тому не можливо об`єктивно оцінити наявність економії або перевитрат. Отже, результатом аналізу ліцензованої діяльності з виробництва теплової енергії є грубе порушення ліцензіатом встановленої структури витрат при проваджені ліцензованої діяльності у 2021 2022 роках.

Натомість в обґрунтуванні до проекту оскаржуваної постанови № 1794 відповідачем не наведено, в чому полягає недотримання позивачем структури витрат згідно зі статтями, затвердженими у тарифі на виробництво теплової енергії, та не надано жодних розрахунків.

Відповідно до опису виявлених порушень (стор. 86 акту № 380) порушення щодо дотримання структури витрат описані у п. 3.7 акту № 380. В пункті 3.7 акту № 380 (стор. 14-39) відповідач аналізуючи дотримання позивачем структури витрат, зазначає про впровадження позивачем стандарту підприємства «Питомі витрати палива на відпущену електричну енергію та теплоту при їх комбінованому виробництві при спалюванні природного газу, вугілля та змішаного палива (вугілля-газ)» та констатує різницю між плановим та фактичним показниками.

Разом з тим, на стор. 34 та 53 акту № 380 (стор. 39) відповідач зазначає, що враховуючи невідповідність принципів розподілу фактичних витрат затвердженим в тарифах та неможливості об`єктивної оцінки наявності економії або перевитрат, висновком щодо результату аналізу ліцензованої діяльності з виробництва теплової енергії є порушенням ліцензіатом встановленої структури витрат при провадженні діяльності у 2021 році та у 2022 році. Розрахунок суми додатково отриманого/недоотриманого доходу з виробництва теплової енергії не здійснювався у зв`язку з тим, що втрати розподілені позивачем не у відповідності до нормативних документів, згідно з якими були здійснені розрахунки розміру витрат за статтями під час формування та встановлення НКРЕКП тарифів на виробництво теплової енергії (стор. 34 та 53 акту № 380).

Відповідно до пункту 4 частини 4 статті 19 Закону № 1540-VIII під час здійснення державного контролю Регулятор має право призначати експертизу, одержувати пояснення, у тому числі працівників суб`єкта господарювання, довідки, копії документів, відомості з питань, що виникають під час державного контролю.

Аналогічне положення міститься у пункті 8.1 Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, затверджений постановою НКРЕКП від 14.06.2018 № 428 (далі - порядок № 428).

Згідно з Методикою визначення сум додатково отриманого або недоотриманого доходу (суми економії/перевитрати коштів) суб`єктами господарювання з виробництва електричної та (або) теплової енергії від здійснення ліцензованої діяльності (далі Методика до порядку № 428) (на дату прийняття оскаржуваної постанови № 1794 - Додаток 24 до порядку № 428) положення цього додатка застосовуються членами комісії з перевірки під час проведення планових або позапланових перевірок суб`єктів господарювання, що провадять господарську діяльність з виробництва електричної та (або) теплової енергії, які є ліцензіатами НКРЕКП (далі - ліцензіати), з метою визначення сум додатково отриманого або недоотриманого доходу (суми економії/перевитрати коштів) ліцензіатами, що провадять господарську діяльність з виробництва електричної та (або) теплової енергії на атомних електростанціях, гідроелектростанціях, гідроакумулюючих електростанціях, теплових електростанціях, теплоелектроцентралях та когенераційних установках, включаючи теплоелектроцентралі, теплоелектростанції та когенераційні установки з використанням альтернативних джерел енергії, яким встановлені тарифи з виробництва електричної та (або) теплової енергії або ціни в рамках покладення спеціальних обов`язків для забезпечення загальносуспільних інтересів у процесі функціонування ринку електричної енергії.

Під час проведення перевірки має бути перевірена достовірність інформації, що зазначена ліцензіатом у відповідних формах звітності, зокрема правильність заповнення планованих показників ліцензованої діяльності, які були враховані при встановленні тарифів (цін) чи передбачені встановленою НКРЕКП структурою тарифів (у разі її встановлення) (п. 3 Методики до порядку № 428).

З метою визначення об`єктивної суми коштів, отриманої для фінансування ліцензованої діяльності, виконання інвестиційної програми та проведення ремонтних робіт, при проведенні планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок в акті перевірки, зокрема, фіксуються такі, показники: порівняльний аналіз відповідності фактичних витрат витратам, що були враховані при встановленні тарифів (цін) на відпуск електричної енергії та (або) виробництво теплової енергії (різниця між планованими та фактичними значеннями); сума недофінансування (перефінансування) статей витрат структури тарифів (цін) у звітному періоді (році); сума обґрунтованих перевитрат статей витрат структури тарифів (цін) на відпуск електричної та (або) виробництво теплової енергії у звітному періоді (році); сума необґрунтованих перевитрат статей витрат структури тарифів (цін) на відпуск електричної та (або) виробництво теплової енергії у звітному періоді (році).

Методика до порядку № 428 також містить формули розрахунку суми додатково отриманого/недоотриманого доходу від здійснення ліцензованої діяльності з виробництва електричної та (або) теплової енергії.

З урахуванням зазначених положень законодавства, встановлення відповідності фактичних витрат витратам, що були враховані при встановленні тарифів (цін) на відпуск електричної енергії та (або) виробництво теплової енергії (різниця між планованими та фактичними значеннями) має здійснюватися членами комісії з перевірки під час проведення планових або позапланових перевірок. Члени комісії наділені відповідними повноваженнями та засобами, які дозволяють встановити дотримання або недотримання ліцензіатом структури витрат.

Відповідачем в обґрунтуванні та акті № 380 констатується порушення щодо дотримання структури витрат згідно із статтями, затвердженими у тарифі на виробництво теплової енергії.

Разом з тим, з акту № 380 та пункту 2 постанови № 1794 вбачається, що Регулятором не визначалося дотримання чи недотримання позивачем структури витрат.

Так, на сторінках 14-16 акту № 380 комісія з перевірки обмежується твердженням про те, що фактичний розподіл витрат з виробництва теплової енергії не відповідає методиці розподілу витрат визначеної Методикою № 991.

Водночас, пунктом 2 постанови № 1794 доручено Департаменту ліцензійного контролю здійснити аналіз додатково отриманого або недоотриманого доходу відповідно до Методики визначення сум додатково отриманого або недоотриманого доходу (суми економії/перевитрати коштів) суб`єктами господарювання з виробництва електричної та (або) теплової енергії від здійснення ліцензованої діяльності, за результатами якого прийняти рішення щодо дотримання ліцензіатом структури витрат за період діяльності 2021 2022 років.

Таким чином, висновок відповідача про порушення позивачем підпункту 10 пункту 3.2 глави 3 Ліцензійних умов у частині дотримання структури витрат згідно зі статтями, затвердженими у тарифі на виробництво теплової енергії, є передчасним.

Тож, постанова № 1794 в цій частині є необґрунтованою, прийнятою без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Пунктом 1 постанови № 1794 встановлено порушення підпункту 17 пункту 3.2 глави 3 Ліцензійних умов щодо сплати щоквартально, протягом перших 30 днів кварталу, наступного за звітним, внесків на регулювання, що визначаються НКРЕКП.

В обґрунтуванні до проєкту постанови № 1794 та на стор. 59 акту № 380 відповідачем зазначено таке.

Перевіркою встановлено, що ТОВ «Євро-Реконструкція» не здійснило оплату внесків на регулювання за ІІІ та ІV квартали 2021 року у розмірі 70,97 тис. грн та 63,97 тис грн відповідно. Заборгованість яка виникла протягом ІІІ ? ІV кварталів 2021 року була сплачена ТОВ «Євро-Реконструкція» протягом лютого липня 2022 року, що підтверджується випискою Державною казначейської служби України.

Методика визначення ставки внесків на регулювання та механізм сплати сум внесків на регулювання, які сплачуються суб`єктами господарювання, державне регулювання яких здійснюється Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, встановлена у Порядку розрахунку та встановлення ставки внесків на регулювання, затвердженої постановою НКРЕКП від 06.04.2017 № 491, у пункті 7 якої передбачено, що внески на регулювання сплачуються щоквартально суб`єктами господарювання до спеціального фонду державного бюджету протягом перших 30 днів поточного кварталу, наступного за звітним. Сплачені понад необхідний розмір внески на регулювання не підлягають поверненню і враховуються при сплаті внеску на регулювання в наступних періодах.

Отже, граничний термін здійснення ТОВ «Євро-Реконструкція» оплати внесків на регулювання за ІІІ та ІV квартали 2021 року сплинув 30.07.2021 та 30.10.2021 відповідно. Фактична оплата внесків відбулася протягом лютого липня 2022 року.

Частиною 4 статті 22 Закону № 1540-VIII передбачено, що суб`єкт не може бути притягнений до відповідальності за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг, якщо минув строк давності притягнення до відповідальності. Строк давності притягнення до відповідальності за порушення ліцензійних умов та/або законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг становить п`ять років з дня вчинення порушення, а в разі триваючого порушення - з дня закінчення вчинення порушення.

У пункті 10.1 порядку № 428 (в редакції, чинній на дату прийняття оскаржуваної постанови № 1794) встановлено, що ліцензіат не може бути притягнений до відповідальності за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг, якщо минув строк давності притягнення до відповідальності. Строк давності притягнення до відповідальності за порушення ліцензійних умов, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг становить п`ять років з дня вчинення порушення, а в разі триваючого порушення з дня закінчення вчинення порушення.

Разом з цим, частиною 5 статті 13 Закону № 1540-VIII передбачено окремий порядок накладення Регулятором штрафу у разі несплати внеску на регулювання або сплати його не в повному обсязі протягом кварталу, наступного за звітним строк, а також спеціальний строк давності притягнення до відповідальності.

Так, штраф може бути накладено протягом 6 місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніше одного року з дня його вчинення.

Пунктом 11.4 порядку № 428 (на дату прийняття оскаржуваної постанови № 1794) передбачено, що штраф може бути накладено протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніше одного року з дня його вчинення.

У разі, якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.

Аналогічна правова позиція вже висловлювалась Верховним Судом у постановах від 16 вересня 2021 року у справі № 813/2333/17. Крім того, про перевагу норм lex specialis над іншими загальними нормами зазначає у своїх рішеннях і Європейський суд з прав людини (пункт 69 рішення у справі «Ніколова проти Болгарії» №7888/03 тощо).

Положення частині 4 статті 22 Закону № 1540-VIII та пункту 10.1 порядку № 428 є загальними нормами, а частини 15 статті 13 Закону № 1540-VIII та пункту 11.4 порядку № 428 - спеціальними нормами.

У рішенні Європейського Суду з прав людини від 20.10.2011 у справі «Рисовський проти України» надано визначення принципу «належного урядування», який, зокрема, передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовніший спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість уникати виконання своїх обов`язків.

Таким чином, строк давності притягнення до відповідальності за несвоєчасну оплату внесків на регулювання за ІІІ та ІV квартали 2021 року на день винесення постанови №1794 сплинув.

За таких обставин, наявні підстави для визнання постанова № 1794 протиправною у цій частині.

Оскаржуваною постановою № 1794 встановлено порушення пункту 3.2 глави 3 Ліцензійних умов, а саме підпункту 19 у частині виконання інвестиційної програми в затверджених кількісних та вартісних обсягах за відповідними напрямками.

У обґрунтуванні вказано, що загальне фактичне виконання Інвестиційної програми на 2021 рік станом на 31.12.2021 року склало:

профінансовано на суму 113 239,2 тис грн, у тому числі за рахунок додаткових джерел 36 033,5 тис. грн, за рахунок тарифу на виробництво теплової енергії 77 205,70 тис. грн;

освоєно згідно з актами виконаних робіт на суму 120 182,42 тис. грн.

Різниця між профінансованим і освоєним у сумі 6 943,22 тис. грн пов`язана з тим, що ліцензіат у звітному періоді не в повному обсязі оплатив за матеріали та роботи, виконані відповідно до договорів. Залишок фінансування за виконані у 2021 році роботи в сумі 6 943,22 тис. грн., сплачений 31.01.2022 але до річного звіту не зарахований.

Заходи інвестиційної програми на 2021 рік, окрім заходів п. 3.3 Впровадження системи протипожежного захисту турбінного відділення головного корпусу ТЕЦ у відповідності до розробленого проекту та п. 5.1 Технічне переоснащення технологічного обладнання з придбанням реєстратора РЕКОН 07БС-32АК/96ДК 2 шт., виконані в повному обсязі.

Сума невиконання по цих заходах становить - 4 441,1 тис. грн без ПДВ.

Станом на 31.12.2021 загальне недофінансування по заходу п. 2.1 Інвестиційної програми на 2021 рік становить 15 496,83 тис. грн без ПДВ. Під час проведення перевірки було встановлено, що по заходу п. 2.1, підприємством було сплачено заборгованість по актам виконаних робіт в сумі 6 943,22 тис. грн без ПДВ та 3 465,38 тис. грн без ПДВ за рішенням суду за виконанні роботи (що підтверджується відповідними платіжними дорученнями та інструкціями).

Враховуючи наведене загальна сума фінансування ІП 2021 року становить 123 647,8 тис. грн.

Економія по заходу становить 4 956,18 тис. грн (4 263,5 тис. грн за рахунок зменшенням вартості заходу в ході проведення аукціону та 692,68 тис. грн згідно актів виконаних робіт).

Наявний борг по фінансуванню заходу п. 2.1 становить 132,05 тис. грн. без ПДВ.

Загальне недофінансування по ІП 2021 становить 11 742,48 (7301,38 (економія утворена за рахунок зменшення вартості робіт без зменшення їх обсягів, під час проведення процедури відкритих торгів та аукціону) + 4441,1 ( не виконання заходів п.3.3 та п 5.1)).

Позивач зазначив, що вартість виконання заходів за п. 3.3 та п. 5.1 Інвестиційної програми значно зросла. Враховуючи недоцільність часткового виконання робіт, було прийнято рішення про перенесення терміну виконання заходу за п. 3.3 Інвестиційної програми на 2021 рік. Фінансування передбачене Інвестиційною програмою виявилось недостатнім для проведення заходу п. 5.5 Інвестиційної програми на 2021 рік.

Недофінансування та недовиконання заходу за п. 2.1 Інвестиційної програми в 2021 році в повному обсязі пояснюється тим, що на момент подачі річного звіту по інвестиційній програмі 2021 були суперечки між позивачем, як замовником, та підрядною організацією ТОВ «ЗАПОРІЗЬКИЙ ТЕПЛО-ЕНЕРГО ПРОЕКТ». Також початок воєнної агресії російської федерації 24.02.2022 року мав негативний вплив на виконання та затримку виконання в повному обсязі даного заходу інвестиційної програми 2021 року.

Суд відхиляє твердження позивача про наявність обставин, які унеможливили фактичне фінансування інвестиційної програми на 2021 рік, з таких підстав.

Згідно з підпунктом 19 пункту 3.2 Ліцензійних умов при провадженні господарської діяльності з виробництва теплової енергії ліцензіат повинен розробляти інвестиційну програму, затверджувати та здійснювати її погодження, схвалення відповідно до вимог порядку розроблення, погодження та затвердження інвестиційних програм суб`єктів господарювання у сфері теплопостачання, ліцензування діяльності яких здійснюють Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації, затвердженого центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері житлово-комунального господарства, та/або Порядку формування інвестиційних програм ліцензіатів з виробництва електричної та теплової енергії на теплоелектроцентралях та когенераційних установках, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 15 жовтня 2015 року № 2585, та/або Порядку розроблення, затвердження, погодження, схвалення та виконання інвестиційних програм суб`єктів господарювання у сфері теплопостачання, ліцензування діяльності яких здійснює Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 31 серпня 2017 року № 1059, виконувати інвестиційну програму в затверджених кількісних та вартісних обсягах за відповідними напрямами.

Відповідно до пунктів 4.1-4.8 розділу IV Порядку формування інвестиційних програм ліцензіатів з виробництва електричної та теплової енергії на теплоелектроцентралях та когенераційних установках, затвердженого постановою НКРЕКП від 15.10.2015 № 2585 (далі - порядок № 2585) ліцензіат зобов`язаний виконувати схвалену НКРЕКП інвестиційну програму в повному обсязі відповідно до запланованих етапів, обсягів робіт у кількісному вираженні та обсягів фінансування у вартісному вираженні з урахуванням фактичного наповнення джерел фінансування.

Виконаними вважаються об`єкти, які введені в експлуатацію відповідно до вимог чинного законодавства, прийняті на баланс та щодо яких здійснено повне фінансування.

Роботи, які мають перехідний характер, вважаються виконаними, якщо по них складено акти виконаних робіт та/або акти прийому-передачі згідно з умовами відповідного договору та здійснено оплату відповідно до цих актів або здійснені авансові платежі, якщо це передбачено схваленою інвестиційною програмою.

При неповному виконанні ліцензіатом інвестиційної програми за звітний період надалі першочергово здійснюється фінансування заходів з будівництва, реконструкції і технічного переоснащення обладнання.

При зміні (збільшенні або зменшенні) вартості виконання заходів, передбачених схваленою інвестиційною програмою, до п`яти відсотків ліцензіат може самостійно зробити перерозподіл фінансування між цими заходами в межах одного розділу за умови незмінності фізичних обсягів цих заходів.

У випадку фактичного збільшення надходження коштів відповідно до визначених джерел фінансування ліцензіат ініціює процедуру внесення відповідних змін до інвестиційної програми згідно з цим Порядком у частині збільшення джерел фінансування та доповнення запланованих заходів.

Профінансованими вважаються заходи інвестиційної програми, щодо яких здійснено фактичну оплату грошовими коштами.

Джерела фінансування Інвестиційної програми ТОВ «Євро-Реконструкція» на 2021 рік відповідно до скоригованого обсягу фінансування відповідно до фактичних обсягів виробництва теплової енергії складають:

У тарифах на виробництво теплової енергії 57, 573,24 тис. грн, з них: амортизація 9 795,96 тис. грн., прибуток 47 777,27 тис. грн.

Додаткові джерела 81 447,72 тис. грн.

Відповідно до інформації про стан розрахунків споживачів за теплову енергію в розрізі груп споживачів ТОВ «Євро-Реконструкція» за 2021 рік (стор. 17 акту № 380) за звітний період (2021 рік) оплата, отримана від споживачів склала 101,41 % від нарахувань звітного періоду.

Отже, посилання позивача на неможливість фінансування заходів інвестиційної програми за браком коштів не підтверджуються матеріалами справи.

Доводи позивача про суперечки між позивачем, як замовником, та підрядною організацією не спростовують факту недовиконання Інвестиційної програми на 2021 рік.

Таким чином, позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження обставин, що об`єктивно унеможливили виконання інвестиційної програми в затверджених кількісних та вартісних обсягах за відповідними напрямками.

Суд також відхиляє доводи позивача щодо причин невиконання Інвестиційної програми на 2022 рік, оскільки актом №380 не встановлено порушень в частині її виконання.

За таких обставин, підстави для скасування оскаржуваної постанови в цій частині відсутні.

Постановою № 1794 встановлено порушення підпункту 22 (у редакції, що діяла до 08 липня 2021 року) та підпункту 23 (у редакції, що діяла з 08 липня 2021 року) пункту 3.2 глави 3 Ліцензійних умов у частині надання до органу ліцензування інформації та звітності, що містять достовірні дані, необхідні для виконання органом ліцензування своїх повноважень, в обсягах та у строках, встановлених органом ліцензування.

Відповідно до опису виявлених порушень (стор. 87 акту № 380) порушення підпункту 22 (у редакції, що діяла до 08 липня 2021 року) та підпункту 23 (у термін після 08.07.2021) пункту 3.2 глави 3 Ліцензійних умов щодо порушення у частині надання до органу ліцензування звітності, необхідної для виконання органом ліцензування своїх повноважень, в обсягах та у строки, встановлені органом ліцензування, описані у п. 3.17 акту № 380 та полягають у поданні з порушенням термінів звітності, а саме: форму № 4а-НКРЕКП за грудень 2021 року - на 17 днів, за лютий-квітень, за червень 2022 року - на 1 день, за липень 2022 року - на 13 днів, за грудень 2022 року - на 20 днів, форму № 4-НКРЕКП за ІІ квартал 2021 року - на 18 днів, за ІІІ квартал 2022 року - на 8 днів, за IV квартал 2022 - на 14 днів, додаток З до форми № 4-НКРЕП за І квартал 2021 року - на 3 дні , за ІІ квартал 2021 року - на 22 дні, за ІІІ квартал 2021 року - на 6 днів, за ІІ квартал 2022 року - на 6 днів, за ІІІ квартал 2022 року - на 13 днів, за IV квартал 2022 - на 21 день; форму № 4 Т-НКРЕКП за жовтень та грудень 2021 року - на 6 та 11 днів відповідно.

Крім того, Товариством не подано до НКРЕКП в електронному вигляді з накладенням кваліфікованого електронного підпису форму № 4-НКРЕКП та додаток 3 до форми № 4-НКРЕКП за IV квартал 2021 року; в паперовому та електронному вигляді форму № 15-НКРЕКП-теплопостачання за 2022 рік не подано до НКРЕКП та до Управління НКРЕКП у м. Києві та Київській області.

Відповідач зазначив, що під час проведення перевірки Товариство подало 11 вересня 2023 року до НКРЕКП в електронному вигляді з накладенням кваліфікованого електронного підпису форму № 4-НКРЕКП та додаток 3 до форми № 4-НКРЕКП за IV квартал 2021 року.

Позивач вказав, що порушення термінів подання відповідної звітності зумовлене причинами, які не залежали від його волі, а саме постійні повітряні тривоги, обмежений доступ працівників до електроенергії та їх перебування в укриттях, перебої в роботі поштового оператора.

При цьому, позивачем не надано доказів, які б свідчили про наявність обставин, що унеможливили підготовку та своєчасне подання звітності до НКРЕКП.

Разом з тим, відповідно до опису виявлених порушень (стор. 87 акту № 380) порушення підпункту 23 (у термін після 08.07.2021) пункту 3.2 глави 3 Ліцензійних умов щодо порушення у частині надання до органу ліцензування інформації та звітності, що містить достовірні дані, необхідні для виконання органом ліцензування своїх повноважень, в обсягах та у строки, встановлені органом ліцензування, описані у п. 3.17 акту № 380 та полягають у тому, що ТОВ «Євро-Реконструкція» при наданні форми звітності № 4-НКРЕКП за ІV квартал 2022 року та № 4а-НКРЕКП за грудень 2022 року не дотримано вимог постанови НКРЕКП від 28.02.2019 № 282 зі змінами, внесеними постановою НКРЕКП від 17.01.2023 № 102.

З акту перевірки № 380 та обґрунтування до проекту постанови № 1794 вбачається, що при наданні форми звітності № 4-НКРЕКП за IV квартал 2022 року та № 4а НКРЕКП за грудень 2022 року не дотримано вимог постанови НКРЕКП від 28.02.2019 № 282 із змінами, внесеними постановою НКРЕКП від 17.01.2023 № 102, а саме при визначені та розподіленні фактичних витрат між видами виробництва електричної та теплової енергії виходячи з розрахунків фактичних питомих витрат умовного палива, визначених відповідно до нормативних документів, згідно з якими були здійснені розрахунки питомих витрат умовного палива під час формування та встановлення НКРЕКП відповідних тарифів.

Відповідно до п. 2.10 Інструкції щодо заповнення форми звітності № 4-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (квартальна) "Звіт про фінансові результати та виконання структури тарифів (цін) за видами діяльності", затвердженої постановою НКРЕКП від 28 лютого 2019 року № 282, усі показники форми звітності № 4-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (квартальна) мають ґрунтуватися на достовірних даних первинного (бухгалтерського) обліку, що забезпечує можливість порівняння і контролю даних.

Згідно з пунктом 2.10 Інструкції щодо заповнення форми звітності № 4а-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (місячна) "Звіт про використання палива/енергії та стан розрахунків", затвердженої постановою НКРЕКП від 28 лютого 2019 року № 282, усі показники форми звітності № 4а-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (місячна) мають ґрунтуватися на достовірних даних первинного (бухгалтерського) та управлінського обліку.

Матеріалами справи підтверджується, що позивачем у грудні 2021 року запроваджено Стандарт підприємства "Питомі витрати палива на відпущену електричну енергію та теплоту при їх комбінованому виробництві при спалюванні природного газу, вугілля та змішаного палива (вугілля-газ)". Розробником стандарту виступило Приватне акціонерне товариство по пуску, налагодженню, удосконаленню технології та експлуатації електростанцій і мереж ЛЬВІВОРГРЕС (ПрАТ "ЛЬВІВОРГРЕС").

Відповідно до підпункту 7 пункту 3.2 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з виробництва теплової енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 22.03.2017 № 308, при провадженні господарської діяльності з виробництва теплової енергії ліцензіат повинен вести бухгалтерський облік господарської діяльності відповідно до національних положень (стандартів)/міжнародних стандартів бухгалтерського обліку та окремий облік доходів і витрат з виробництва теплової енергії відповідно до порядку, затвердженого Кабінетом Міністрів України, та/або порядку, затвердженого НКРЕКП (залежно від органу, що здійснює ліцензування).

Згідно з п. 1.10 Порядку (правил) організації та ведення обліку за ліцензованими видами діяльності суб`єктами господарювання у сфері теплопостачання, затвердженого Постановою НКРЕКП від 10.10.2017 № 1223 (у редакції на момент прийняття постанови № 1794), облік за ліцензованими видами діяльності ґрунтується на даних бухгалтерського та внутрішньогосподарського (управлінського) обліку та є способом деталізації фінансової інформації відповідно до вимог, що визначені цим Порядком (правилами), і обмежень НКРЕКП у частині ліцензованих видів діяльності. Забезпечення окремих регуляторних вимог досягається засобами внутрішньогосподарського (управлінського) обліку, тобто шляхом застосування методик калькулювання, алгоритмів, розрахунків та розподілів.

Пунктом 1.11 (у редакції на момент прийняття постанови № 1794) зазначеного порядку передбачено, що положення цього Порядку (правил) не змінюють і не відміняють бухгалтерський облік, а також вимоги до формування фінансової та податкової звітності.

З урахуванням п. 2.10 Інструкції щодо заповнення форми звітності № 4-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (квартальна) «Звіт про фінансові результати та виконання структури тарифів (цін) за видами діяльності» та пункту 2.10 Інструкції щодо заповнення форми звітності № 4а-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (місячна) «Звіт про використання палива/енергії та стан розрахунків», затверджених постановою НКРЕКП від 28 лютого 2019 року № 282, визначальним для формування показників звітності є їх відповідність достовірним даним бухгалтерського обліку.

Пунктом 2.12 Інструкції щодо заповнення форми звітності № 4-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (квартальна) «Звіт про фінансові результати та виконання структури тарифів (цін) за видами діяльності» та пункту 2.12 Інструкції щодо заповнення форми звітності № 4а-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (місячна) «Звіт про використання палива/енергії та стан розрахунків», затверджених постановою НКРЕКП від 28 лютого 2019 року № 282, визначено, що у формах звітності фактичні витрати (крім витрат на паливо) розподіляються між видами виробництва пропорційно фактичним витратам умовного палива на виробництво електричної енергії та теплової енергії у разі неможливості віднесення окремих видів витрат безпосередньо до певного виду господарської діяльності. Фактичні витрати на паливо для виробництва електричної та (або) теплової енергії у формі звітності № 4-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (квартальна) визначаються виходячи з розрахунків фактичних питомих витрат умовного палива, визначених відповідно до нормативних документів, згідно з якими були здійснені розрахунки питомих витрат умовного палива під час формування та встановлення НКРЕКП відповідних тарифів.

Зазначені інструкції були доповнені пунктами 2.12 на підставі постанови НКРЕКП від 17.01.2023 № 102, тобто після впровадження позивачем стандарту підприємства. При цьому, пункти 2.10 інструкцій не зазнали змін. Відповідно, вимога щодо формування звітності на підставі достовірних даних первинного (бухгалтерського) обліку, що забезпечує можливість порівняння і контролю даних, була чинною на час виникнення спірних правовідносин.

Верховний Суд у постанові від 11.09.2024 у справі № 320/28285/23 зазначив:

« 65. Нормами чинного законодавства України не передбачено повноважень НКРЕКП щодо встановлення правил (стандартів) ведення бухгалтерського обліку. Постанова НКРЕКП від 17 січня 2023 року № 102 не є актом центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері бухгалтерського обліку у розумінні частини 2 статті 6 Закону України «Про бухгалтерський облік та звітність» та не є актом, який впроваджує, змінює або тлумачить національні або міжнародні стандарти фінансової звітності та бухгалтерського обліку.

66. Постанова НКРЕКП від 17 січня 2023 року № 102 не є підставою для внесення змін до облікової політики позивача та до зміни методів та правил обліку використаного палива та/або інших активів при комбінованому виробництві теплової та електричної енергії, складання та подання фінансової (бухгалтерської) звітності.

67. Ліцензійними умовами та іншими нормативно-правовими нормами не заборонено Товариству використовувати власну методику визначення розподілу витрат палива на відпущену енергетичну та теплову енергію».

За правилами абзацу першого частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На стор. 12 акту № 380 міститься відмітка про те, що бухгалтерський облік з виробництва теплової енергії ведеться позивачем відповідно до вимог чинного законодавства.

Отже, слід виходити з того, що позивач правомірно використовував Стандарт підприємства «Питомі витрати палива на відпущену електричну енергію та теплоту при їх комбінованому виробництві на ТЕЦ ТОВ «Євро-Реконструкція» при спалюванні природного газу, вугілля та змішаного палива (вугілля-газ)», а постанова НКРЕКП від 17.01.2023 № 102 не є підставою для внесення змін до облікової політики позивача та до зміни методів та правил обліку використаного палива та/або інших активів при комбінованому виробництві теплової та електричної енергії, складання та подання фінансової (бухгалтерської) звітності.

За таких обставин, постанова № 1794 в цій частині є необґрунтованою, прийнятою без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Крім цього, у акті № 380 (стор. 79) вказано, що Товариство некоректно відображало показник «Чистий дохід від реалізації продукції» у формі звітності № 4-НКРЕКП за ІІ-ІІІ квартал 2022 року.

Відповідачем у обґрунтуванні до проєкту постанови № 1794 зазначено, що листом від 18 вересня 2023 року № 10/5-18/2147 ТОВ «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» надало відкориговану форму звітності № 4-НКРЕКП за ІI ІII квартали 2022 року.

Позивачем не заперечується факт порушення, але зазначається, що всупереч пункту 10.2 порядку № 428 (у редакції чинній на дату прийняття постанови № 1794), ні у постанові № 1794, ні у Обґрунтуванні до проєкту постанови № 1794, не зазначено відомостей щодо врахування НКРЕКП факту усунення порушення та прийняття його до уваги при обранні виду/розміру санкції, що свідчить про порушення відповідачем принципів обґрунтованості та пропорційності.

Суд враховує доводи позивача про порушення відповідачем принципів обґрунтованості та пропорційності під час прийняття пункту 1 постанови № 1794, виходячи із такого.

Частиною 3 статті 22 Закону № 1540-VIII передбачено, що при застосуванні санкцій НКРЕКП має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Відповідно до пункту 10.2 Порядку № 428 (у редакції, чинній на момент прийняття постанови № 1794) при застосуванні санкцій НКРЕКП має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив. Рішення НКРЕКП має бути обґрунтованим, неупередженим і об`єктивним та відповідати принципам розсудливості, справедливості, недискримінації.

Верховний Суд у постанові від 24.04.2024 у справі № 440/12985/21 вказав:

« 86. Верховний Суд наголошує, що при застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів недискримінації та пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

87. Обов`язковість дотримання принципу пропорційності зумовлює обов`язок суб`єкта владних повноважень при визначенні розміру санкції обґрунтовувати в своєму рішенні ступінь тяжкості вчиненого правопорушення та його небезпечність.

88. Орган контролю під час прийняття рішення про накладення штрафу зобов`язаний обґрунтовано вказати про причини застосування обраного розміру штрафної санкції, а також вказати на підстави неможливості застосування штрафної санкції у меншому розмірі».

Аналогічні висновки Верховного Суду містяться у постановах від 11.09.2024 у справі № 320/28285/23; від 29.03.2024 у справі № 640/30290/21; від 26.07.2023 у справі № 200/3265/21-а; від 23.08.2023 у справі № 420/1369/22; від 21.06.2022 у справі № 200/7814/20-а; від 29.04.2024 у справі № 640/13351/19; від 24.04.2024 у справі № 440/12985/21; від 13.03.2024 у справі № 420/1367/22; від 15.08.2023 у справі № 640/16809/20; від 04.05.2022 у справі № 620/2718/20; від 29.01.2021 у справі № 520/10318/19; від 02.08.2022 у справі № 280/2405/21.

У постанові від 14.04.2025 у справі № 260/1008/24 Верховний Суд вказав, що у справах щодо оскарження рішень (постанов) контролюючих органів про накладення санкцій суди не мають обмежуватися лише перевіркою дотримання таким органом процедури притягнення суб`єкта господарювання до відповідальності, але й повинні надавати оцінку обґрунтованості та пропорційності адміністративного акта.

Пунктом 4 статті 31 Закону України «Про теплопостачання» передбачено застосування до суб`єктів господарювання штрафних санкцій за порушення ліцензійних умов у розмірі до двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто до 34 000 тис. грн.

Отже, Постановою № 1794 на ТОВ «Євро-Реконструкція» накладено штраф у максимальному розмірі.

Разом з цим, оспорювана постанові № 1794 не містить жодного обґрунтування щодо тяжкості вчинених правопорушень та відповідності вчиненого правопорушення розміру штрафу. НКРЕКП не обґрунтувала ступінь тяжкості вчиненого правопорушення та його небезпечність, не вказала про причини застосування максимально можливої штрафної санкції та підстави неможливості застосування штрафної санкції у меншому розмірі або санкції у вигляді застереження.

Крім того, обґрунтування відповідачем застосованих санкцій у відзиві під час розгляду справи не узгоджується з вимогами закону, оскільки правомірність рішень суб`єктів владних повноважень оцінюється на час їх прийняття.

Зазначене підтверджується правовим висновком Верховного Суду, сформованим у постанові від 23 серпня 2023 року у справі 420/1369/22.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16.05.2024 у справі № 990/186/23 дійшла до наступних висновків:

« 125. Водночас Велика Палата Верховного Суду наголошує, що судовий контроль за реалізацією суб`єктами владних повноважень їхніх дискреційних повноважень здійснюється за визначеними частиною другою статті 2 КАС України критеріями, зокрема, чи діяли вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, обґрунтовано, добросовісно; розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

126. При цьому, якщо суд встановить, що діяльність органу державної влади не відповідає хоча б одному із визначених у частині другій статті 2 КАС України критеріїв, це може бути підставою для задоволення позову щодо оскарження відповідних дій (бездіяльності) чи рішення, якщо така діяльність порушує права, свободи та інтереси позивача».

За таких обставин пункт 1 постанови № 1794 не відповідає критеріям обґрунтованості та пропорційності, передбаченим частиною другою статті 2 КАС України. Отже, оскаржена постанова в цій частині є протиправною та підлягає скасуванню.

Щодо пункту 2 постанови № 1794 суд виходить з такого.

Пункт 2 постанови № 1794 містить вказівки, які стосуються винятково структурного підрозділу НКРЕКП, а саме Департаменту ліцензійного контролю і не породжують жодних безпосередніх правових наслідків для позивача

По своїй суті пункт 2 постанови № 1794 - це організаційно-розпорядчий акт внутрішнього-спрямованого змісту, не є індивідуальним актом, а тому жодних прав, свобод, інтересів позивача не порушує, не передбачає для нього жодних обов`язків і обмежень.

Оскільки пункт 2 оскаржуваної постанови не є рішенням, яке безпосередньо порушує права чи інтереси позивача, суд приходить до висновку про відсутність підстав для визнання його протиправним та скасування.

Такі висновки суду узгоджуються з правовими висновками Верховного Суду, викладеними у справах з аналогічними правовідносинами, зокрема в постановах від 20.04.2022 у справі №640/21345/18, від 29.07.2020 у справі 826/1444517, від 14.03.2023 у справі №540/2183/19, 04.02.2019 у справі № 826/14482/17, від 18.05.2023 у справі №640/18331/19.

Стосовно оскаржуваного розпорядження № 269-р суд зазначає про таке.

Щодо пункту 1 оскаржуваного розпорядження № 269-р, то суд виходить з того, що відповідачем не було надано належних та допустимих доказів порушення позивачем правил ведення бухгалтерського обліку.

З урахуванням пунктів 2.10 Інструкції щодо заповнення форми звітності N 4-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (квартальна) «Звіт про фінансові результати та виконання структури тарифів (цін) за видами діяльності», затвердженої постановою НКРЕКП від 28 лютого 2019 року N 282, та Інструкції щодо заповнення форми звітності N 4а-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (місячна) «Звіт про використання палива/енергії та стан розрахунків», затвердженої постановою НКРЕКП від 28 лютого 2019 року N 282, усі показники форми звітності N 4а-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (місячна), визначальним для формування показників звітності є їх відповідність достовірним даним бухгалтерського обліку.

Крім того, покладення на позивача зобов`язання із надання форм звітності, заповнених відповідно до вимог пунктів 2.12 Інструкції щодо заповнення форми звітності № 4-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (квартальна) «Звіт про фінансові результати та виконання структури тарифів (цін) за видами діяльності» та Інструкції щодо заповнення форми звітності № 4а-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (місячна) «Звіт про використання палива/енергії та стан розрахунків», затверджених постановою НКРЕКП від 28 лютого 2019 року № 282, не узгоджується з вимогами закону, адже Ліцензійними умовами та іншими нормативно-правовими актами, чинними станом на дату прийняття спірного розпорядження, не заборонено позивачу використовувати власну методику визначення розподілу витрат палива на відпущену енергетичну та теплову енергію.

Постанова НКРЕКП від 17 січня 2023 року № 102, якою внесені зміни до постанови НКРЕКП від 28 лютого 2019 року № 282, не є підставою для внесення змін до облікової політики позивача та до зміни методів та правил обліку використаного палива та/або інших активів при комбінованому виробництві теплової та електричної енергії, складання та подання фінансової (бухгалтерської) звітності.

Зазначене підтверджується правовим висновком Верховного Суду, сформованим у постанові від 11 вересня 2024 року у справі № 320/28285/23 та від 7 лютого 2025 року у справі № 320/36721/23.

За таких обставин пункт 1 оскаржуваного розпорядження № 269-р не відповідає критеріям, наведеним у статті 2 КАС України, а тому є протиправним та підлягає скасуванню.

Щодо пункту 2 розпорядження № 269-р суд виходить з такого.

Зазначеним пунктом 2 розпорядження №269-р ТОВ «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» зобов`язано у термін до 01 січня 2024 року подати до НКРЕКП підтверджуючі документи щодо сплати боргу по фінансуванню пункту 2.1 Інвестиційної програми з виробництва теплової енергії на 2021 рік на суму 132,05 тис грн. без ПДВ.

Так, відповідачем під час здійснення заходів контролю й проведення перевірки ТОВ «Євро-Реконструкція» було виявлено порушення підпункту 19 пункту 3.2 глави 3 Ліцензійних умов з виробництва у частині виконання інвестиційної програми в затверджених кількісних та вартісних обсягах за відповідними напрямками.

Відповідачем було виявлено наявність боргу по фінансуванню заходу п. 2.1 Інвестиційної програми на 2021 рік у розмірі 132,05 тис. грн. без ПДВ.

У Зауваженнях до акту № 380 позивач вказав, що наявний борг по фінансуванню на суму 132,05 тис. грн. без ПДВ не сплачені з-за браку коштів, але будуть сплачені.

В позовній заяві позивач зазначив, що НКРЕКП не наділена повноваженнями давати вказівки своїм ліцензіатам щодо спрямування невикористаних коштів Інвестиційної програми на інші заходи без затвердження нової Інвестиційної програми або внесення змін до вже діючої.

Суд відхиляє доводи позивача з таких мотивів.

Абзацом третім частини 5 статті 14 Закону № 1540-VIII встановлено, що рішення НКРЕКП про усунення порушень, виявлених під час здійснення контролю, оформлюються розпорядженнями.

Положеннями частині дев`ятої статті 14 Закону № 1540-VIII закріплено, що рішення Регулятора є обов`язковими до виконання суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг.

Відповідно до пояснень позивача, відображених на сторінках 66-67 акту № 380, сума у розмірі 132,05 тис. грн. без ПДВ є заборгованістю позивача за виконані роботи за заходом Інвестиційної програми на 2021 рік.

Таким чином, вимога відповідача, зазначена у пункті 2 розпорядження № 269-р, за своїм змістом не є вказівкою щодо спрямування невикористаних коштів Інвестиційної програми на інші заходи, а є вимогою щодо усунення порушення в частині оплати фактично виконаних робіт в рамках затвердженої Інвестиційної програми на 2021 рік.

За таких обставин відсутні підстави для визнання протиправним та скасування пункту 2 розпорядження № 269-р.

Відтак, позовні вимоги є обґрунтованими в частині.

VII. Висновок суду

Згідно з частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною першою статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини другої статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (частини перша та друга статті 76 Кодексу адміністративного судочинства України).

Частинами першою та другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до статей 9, 77 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду доказів на підтвердження правомірності своїх дій.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про часткове задоволення адміністративного позову.

VIII. Розподіл судових витрат

Відповідно до ч. 1 ст. 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до частини 3 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Судом встановлено, що позивачем сплачено судового збору 4844,80 грн.

Оскільки адміністративний позов підлягає задоволенню частково, суд вважає за необхідне стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача витрати по сплаті судового збору у розмірі 3229,87 грн.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати пункт 1 постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг «Про накладення штрафу на Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» за порушення Ліцензійних умов з виробництва теплової енергії та здійснення заходу державного регулювання» від 29 вересня 2023 року № 1794.

Визнати протиправним та скасувати пункт 1 розпорядження Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг «Про усунення порушення Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» Ліцензійних умов з виробництва електричної енергії від 29.09.2023 року № 269-р.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (, місцезнаходження: 03057, м. Київ, вул. Сім`ї Броцьких, 19) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» (, місцезнаходження: 02094, м. Київ, вул. Гната Хоткевича, 20) судовий збір у розмірі 3229,87 (три тисячі двісті двадцять дев`ять) грн. 87 коп.'

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Леонтович А.М.