Справа № 640/39084/21
Суддя: Лазарєв В.В.
Дата ухвалення: 2025-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 травня 2025 року Справа№640/39084/21

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Лазарєва В.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ТРЕСКОН» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови від 17.12.2021 року №2660, -

В С Т А Н О В И В:

30 грудня 2021 року до Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «ТРЕСКОН» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі НКРЕКП), в якій просить визнати протиправною та скасувати постанову від 17.12.2021 року №2660 про накладення штрафу в розмірі 1 173 000,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що під час винесення оскаржуваної постанови, відповідач порушив регламент та ст. 4 ЗУ «Про НКРЕКП», оскільки не повідомив позивача про дату, час та місце проведення засідання, обмежив в праві під час проведення засідання надавати свої пояснення, заперечення та висловлювати думки, що в свою чергу призвело до обмеження його прав та інтересів на стадії адміністративного оскарження рішення.

Щодо виявлених порушень, позивач вказує, що у випадку, коли трейдер у розрахунковому місяці не здійснював купівлі електроенергії за ДД у виробників та/або гарантованого покупця, на нього не може розповсюджуватись вищевказане обмеження, адже «базою обчислення» такого обмеження є саме обсяги купівлі електроенергії за ДД у виробників та/або гарантованого покупця.

Позивач вважає вищевказане рішення протиправним, оскільки не купував електричну енергію у виробника та/або гарантованого покупця (ДП «Гарантований покупець»), а придбав її у іншого трейдера ТОВ «СОЛАР ЮГ», тому у діях позивача відсутні порушення чинного законодавства, що регулює відносини на ринку електричної енергії, і відповідно відсутній склад правопорушення.

Також, на думку позивача, відповідач намагається притягнути позивача до відповідальності вісім разів, за одне й те саме «порушення» - продаж електричної енергії в жовтні 2021 році, що в свою чергу є порушенням ст. 61 Конституції України. У зв`язку з чим позивач звернувся до суду із цим позовом.

05 липня 2022 року Окружним адміністративним судом міста Києва відкрито провадження за правилами загального позовного провадження, про що постановлено відповідну ухвалу.

21 липня 2022 року представником відповідача надано відзив на позовну заяву, згідно якого відповідач зазначає, що з метою перевірки інформації, викладеної у листах ДП «Оператор ринку» від 01.10.2021 № 03-13/2522 та від 02.11.2021 № 01-13/2777, на підставі пункту 4 частини восьмої статті 19 Закону про НКРЕКП, 10.11.2021 НКРЕКП на засіданні у формі відкритого слухання прийняла постанову № 2146 «Про проведення позапланової невиїзної перевірки TOB «ТРЕСКОН».

Представник відповідача звертає увагу, що позивачем ніяким чином не спростовано виявлених порушень вимог законодавства та ліцензійних умов, які відображені в акті № 645, а саме в частині продажу електричної енергії понад граничний обсяг (у жовтні 2021 року) від зареєстрованого обсягу купівлі електричної енергії за двосторонніми договорами у виробників електричної енергії та/або гарантованого покупця.

Як зазначає представник відповідача, у випадку відсутності зареєстрованого обсягу купівлі електричної енергії за двосторонніми договорами у виробників електричної енергії та/або гарантованого покупця, електропостачальник або трейдер не має права брати участь на РДН.

Окрім того, якщо за результатом проведеної у встановленому порядку перевірки НКРЕКП виявлено порушення у діяльності суб`єкта господарювання, то вирішення питання про визначення конкретного розміру санкцій у межах, встановлених частиною четвертою з урахуванням вимог частини п`ятої статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», є дискреційним повноваженням НКРЕКП.

З урахуванням наведеного представник Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг вважає позовні вимоги необґрунтованими.

24 лютого 2025 року справу №640/39084/21 прийнято до провадження Донецького окружного адміністративного суду.

Сторони повідомлені судом про прийняття справи до провадження належним чином за допомогою програмного забезпечення «Електронний суд».

У відповідності до частини 2 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України, за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

У відповідності до частини 8 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Розглянувши наявні заяви по суті справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги, дослідивши докази, які наявні в матеріалах справи, суд встановив наступне.

10 листопада 2021 року НКРЕКП прийнято постанову № 2146 Про проведення позапланової невиїзної перевірки ТОВ «ТРЕСКОН».

23 листопада 2021 року за результатами проведеної перевірки відповідачем було складено Акт позапланової невиїзної перевірки № 645.

Вказаним актом встановлено, що ТОВ «ТРЕСКОН» у жовтні 2021 року здійснило продаж електричної енергії на РДН в обсязі 17 268,5 МВт*год. Проте, у Товариства в зазначеному періоді (місяці) відсутні зареєстровані обсяги купівлі електричної енергії за двосторонніми договорами у виробників електричної енергії та/або гарантованого покупця, та обсяги імпорту електричної енергії.

За висновком акту, ТОВ «ТРЕСКОН» у жовтні 2021 року не мало права здійснювати продаж електричної енергії на РДН, оскільки не здійснювало закупівлю у даному періоді (місяці) електричну енергію за двосторонніми договорами у виробників та/або гарантованого покупця та імпорт. Разом з тим, за даними перевірки у жовтні 2021 року товариством було продано на РДН 17 268,5 МВт*год.

НКРЕКП дійшла висновку, що зазначене свідчить про порушення ТОВ «ТРЕСКОН» законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з перепродажу електричної енергії (трейдерської діяльності) та Ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу.

Позивачем до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, подані заперечення на акт перевірки від 23 листопада 2021 року № 645.

17 грудня 2021 року на засіданні НКРЕКП прийнято постанову «Про накладення штрафу на ТОВ «ТРЕСКОН» за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу та Ліцензійних умов з перепродажу електричної енергії (трейдерської діяльності)» № 2660, відповідно до якої на ТОВ «ТРЕСКОН» накладено штраф у розмірі 1 173 000,00 грн.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, суд зазначає наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правовий статус Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення визначенні Законом України Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Відповідно до статті 1 Законом України Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим незалежним державним колегіальним органом, метою діяльності якого є державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Згідно статті 3 названого Закону, Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.

Регулятор здійснює державне регулювання шляхом: 1) нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані Регулятору законом; 2) ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; 3) формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом; 4) державного контролю та застосування заходів впливу; 5) використання інших засобів, передбачених законом.

Основними завданнями Регулятора є: 1) забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 2) сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів; 3) сприяння інтеграції ринків електричної енергії, природного газу України з відповідними ринками інших держав, зокрема в рамках Енергетичного Співтовариства, співпраці з Радою регуляторів Енергетичного Співтовариства, Секретаріатом Енергетичного Співтовариства та національними регуляторами енергетики інших держав; 4) забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами; 5) сприяння транскордонній торгівлі електричною енергією та природним газом, забезпечення інвестиційної привабливості для розвитку інфраструктури; 6) реалізація цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг; 7) сприяння впровадженню заходів з енергоефективності, збільшенню частки виробництва енергії з відновлюваних джерел енергії та захисту навколишнього природного середовища; 8) створення сприятливих умов для залучення інвестицій у розвиток ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 9) сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг; 10) інші завдання, передбачені законом.

За приписами статті 14 Закону України Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, засідання Регулятора є основною формою його роботи як колегіального органу. Порядок організації роботи Регулятора, зокрема проведення його засідань, визначається регламентом, що затверджується Регулятором, та підлягає оприлюдненню на його офіційному веб-сайті. Засідання Регулятора проводяться у формі відкритих слухань. На відкритих слуханнях розглядаються всі питання, розгляд яких належить до повноважень Регулятора, крім питань, що містять таємну інформацію. У разі розгляду Регулятором питання, що містить таємну інформацію, порядок доступу до якої регулюється законом, Регулятор приймає рішення про розгляд такого питання в режимі закритого слухання.

Положеннями статті 19 Закону України Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг визначено, що Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.

Перевірка проводиться на підставі рішення Регулятора.

Для проведення перевірки створюється комісія з перевірки, що складається не менш як із трьох представників центрального апарату та/або територіальних органів Регулятора. Під час здійснення державного контролю Регулятор має право:1) вимагати від суб`єкта господарювання усунення виявлених порушень вимог цього Закону та законів, що регулюють діяльність у сфері енергетики та комунальних послуг, і ліцензійних умов; 2) фіксувати процес здійснення планового або позапланового заходу чи кожну окрему дію засобами аудіо- та відеотехніки, не перешкоджаючи здійсненню такого заходу; 3) вимагати припинення дій, що перешкоджають здійсненню державного контролю; 4) призначати експертизу, одержувати пояснення, довідки, копії документів, відомості з питань, що виникають під час державного контролю; 5) приймати обов`язкові до виконання суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, рішення про усунення виявлених порушень; 6) накладати штрафні санкції та вживати заходів, передбачених законом.

За результатами перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується членами комісії з перевірки. Один примірник акта про результати перевірки передається суб`єкту господарювання, діяльність якого перевірялася, або уповноваженій ним особі. Суб`єкт господарювання, діяльність якого перевірялася, має право надати письмові пояснення та обґрунтування щодо проведеної перевірки та/або виявлених порушень у строк до п`яти робочих днів з дня отримання акта про результати перевірки. У разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання Регулятора, за результатами якого Регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, санкції, передбаченої цим Законом. Акт про результати перевірки разом із поясненнями та обґрунтуванням суб`єкта господарювання, діяльність якого перевірялася, підлягає оприлюдненню на офіційному веб-сайті Регулятора до розгляду акта на засіданні Регулятора.

Підставою для проведення позапланової виїзної перевірки є:

1) подання суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, або суб`єктом, що належить до особливої групи споживачів, письмової заяви про здійснення заходу державного контролю;

2) обґрунтоване звернення фізичної або юридичної особи про порушення суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, або суб`єктом, що належить до особливої групи споживачів, її законних прав;

3) обґрунтоване звернення суб`єктів господарювання та споживачів про порушення суб`єктом природної монополії, оператором малої системи розподілу законодавства з питань доступу до електричних/теплових/газових мереж та/або порушення ліцензійних умов;

4) перевірка виконання рішень Регулятора щодо усунення порушень вимог законодавства, прийнятих за результатами планових або позапланових перевірок;

5) перевірка достовірності наданих Регулятору даних у звітності або в інших документах.

Строк проведення позапланової виїзної перевірки не може перевищувати 10 робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - трьох робочих днів.

У разі великих обсягів перевірки за рішенням Регулятора строк проведення позапланової виїзної перевірки може бути збільшений до 20 робочих днів, а для суб`єктів малого підприємництва - до п`яти робочих днів із внесенням відповідних змін до посвідчення на проведення перевірки.

Під час проведення позапланової виїзної перевірки з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні на проведення перевірки.

У разі виявлення під час проведення позапланової виїзної перевірки однорідних порушень або таких, що прямо випливають із питань, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, Регулятор має право перевіряти такі порушення із подальшим застосуванням до суб`єкта господарювання відповідальності, передбаченої законодавством.

Відповідно до статті 22 Закону України Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, суб`єкти господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, несуть відповідальність за правопорушення у сферах енергетики та комунальних послуг, визначені Законами України Про природні монополії, Про комбіноване виробництво теплової та електричної енергії (когенерації) та використання скидного енергопотенціалу, Про трубопровідний транспорт, Про теплопостачання, Про питну воду та питне водопостачання, Про державне регулювання у сфері комунальних послуг та іншими законами, що регулюють відносини у відповідних сферах.

Посадові особи суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, несуть адміністративну та кримінальну відповідальність за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг.

За порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді:

1) застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень;

2) накладення штрафу;

3) зупинення дії ліцензії;

4) анулювання ліцензії.

За порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до посадових осіб суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати адміністративні стягнення.

У разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор у 30-денний строк з дня складення акта перевірки розглядає питання відповідальності суб`єкта господарювання, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта господарювання. При застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Регулятор застосовує штрафні санкції до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, у розмірах, встановлених цим Законом, Законами України Про ринок електричної енергії, Про природні монополії, Про питну воду та питне водопостачання, Про ринок природного газу, Про теплопостачання.

Отже, зі змісту вказаних правових приписів вбачається, що метою здійснення діяльності Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг є досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки. В свою чергу, державний контроль Регулятором здійснюється, зокрема, шляхом проведення відповідних перевірок за результатом яких складаються акти.

Як свідчать матеріали справи, до контролюючого органу надійшло звернення Державного підприємства «Оператор ринку» від 02.11 2021 № 01-13/2777, в якому ДП «Оператор ринку» повідомив, що у деяких електропостачальників та трейдерів спостерігається перевищення встановленого в Законі обмеження у 10%, а у деяких взагалі відсутні зареєстровані обсяги купівлі електричної енергії за двосторонніми договорами у виробників електричної енергії та/або гарантованого покупця, а також обсяги імпорту електричної енергії, що може свідчити про недотримання учасниками РДН/ВДР, вимог абзацу третього пункту 9 розділу XVII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону.

Так, положенням пункту 9 розділу XVII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії» було встановлено, що тимчасово, до 1 листопада 2021 року загальний (максимальний) обсяг продажу електричної енергії електропостачальниками та/або трейдерами на ринку «на добу наперед» у розрахунковому періоді (місяці) не може перевищувати 10 відсотків від зареєстрованого обсягу купівлі електричної енергії за двосторонніми договорами у виробників електричної енергії та/або гарантованого покупця такими електропостачальниками та/або трейдерами на такий розрахунковий період (місяць). У разі здійснення імпорту електричної енергії постачальником та/або трейдером обсяг електричної енергії, що може бути проданий таким електропостачальником та/або трейдером на ринку «на добу наперед», збільшується на обсяг такої імпортованої електричної енергії.

При цьому, ДП «Оператор ринку» у своєму листі від 02.11.2021 № 01-13/2777 надав переліки електропостачальників та трейдерів, зокрема, ТОВ «ТРЕСКОН», у яких спостерігалось перевищення загального обсягу продажу електричної енергії на ринку «на добу наперед» (надалі - РДН) 10% зареєстрованих обсягів купівлі електричної енергії за двосторонніми договорами у виробників електричної енергії та/або гарантованого покупця, та обсягів імпорту, а також у яких відсутні відповідні зареєстровані обсяги купівлі за вересень та за жовтень 2021 року.

З метою перевірки інформації, викладеної у листі ДП «Оператор ринку» від 02.11.2021 № 01-13/2777, на підставі пункту 4 частини восьмої статті 19 Закону про НКРЕКП 08.11.2021 НКРЕКП на засіданні у формі відкритого слухання прийнято постанову № 2146 «Про проведення позапланової невиїзної перевірки ТОВ «ТРЕСКОН».

Враховуючи, що проведення позапланової перевірки щодо дотримання позивачем ліцензійних умов провадження відповідного виду господарської діяльності належить до виключних повноважень Регулятора, а також те що перевірка проводилась на підставі обґрунтованого звернення ДП «Оператор ринку», суд дійшов висновку, що позапланова невиїзна перевірка ТОВ ТРЕСКОН» була здійснена Регулятором у відповідності до вимог Закону № 1540-VIII.

Позивачем вказана постанова від 10.11.2021 № 2146 «Про проведення позапланової невиїзної перевірки не оскаржувалась.

При цьому, з матеріалів справи вбачається, що TOB «ТРЕСКОН» у жовтні 2021 року здійснило продаж електричної енергії на РДН в обсязі 17 268,5 МВт*год.

У той же час, у позивача в зазначеному періоді (місяці) відсутні зареєстровані обсяги купівлі електричної енергії за двосторонніми договорами у виробників електричної енергії та/або гарантованого покупця, та обсяги імпорту електричної енергії.

Таким чином, з урахуванням абзацу третього пункту 9 розділу XVII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії», у жовтні 2021 року ТОВ «ТРЕСКОН» повинно було утриматися та не брати участь на РДН.

Відповідно, TOB «ТРЕСКОН» надало до НКРЕКП заперечення на Акт перевірки від 23.11.2021 № 645.

Згідно вказаних заперечень, ТОВ «ТРЕСКОН» в жовті 2021 р., згідно укладеного двостороннього договору від 04.08.2021 р. № ДД21/0408-1, здійснило закупівлю у ТОВ «СОЛАР ЮГ» 17 343,5 МВт*год електричної енергії.

Позивач вважає, що ТОВ «СОЛАР ЮГ» не здійснює діяльність з виробництва електричної енергії та не є гарантованим покупцем, відтак, відповідний об`єм електричної енергії, що закуплявся в нього не підпадає під обмеження, визначені абзацом третім пункту 9 розділу XVII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії».

Такі доводи позивача є помилковими, оскільки абзац третій пункту 9 розділу XVII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії» встановив обмеження щодо загального (максимального) обсягу продажу електричної енергії електропостачальниками та/або трейдерами на ринку «на добу наперед» у розрахунковому періоді (місяці), який не може перевищувати 10 відсотків від зареєстрованого обсягу купівлі електричної енергії за двосторонніми договорами у виробників електричної енергії та/або гарантованого покупця такими електропостачальниками та/або трейдерами на такий розрахунковий період (місяць).

Суд звертає увагу, що у запереченні на акт перевірки позивачем ніяким чином не спростовано виявлених регулятором порушень вимог законодавства та ліцензійних умов, які відображені в акті № 645.

При цьому, при підготовці обґрунтування та проєкту Постанови № 2660, відповідно до пункту 6.7 розділу 6 Регламенту, НКРЕКП було враховано вищезазначені заперечення про що було безпосередньо зазначено в них.

Крім того, при прийнятті постанови № 2660 регулятором також враховано наслідки встановлених у ліцензіата правопорушень для інтересів ринку електричної енергії та учасників ринку.

Зазначене свідчить про недотримання позивачем вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії споживачу, затверджених постановою НКРЕКП від 27 грудня 2017 року № 1469 та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з перепродажу електричної енергії (трейдерської діяльності), затверджених постановою НКРЕКП від 27 грудня 2017 року №1468, що свідчить про правомірність постанови № 2660 від 17.12.2021.

Доводи позивача щодо притягнення до відповідальності вісім разів за одне й те саме правопорушення, суд вважає необґрунтованими з огляду на наступне.

За правилами статті 22 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції, зокрема, у вигляді накладення штрафу.

У разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор у 30-денний строк з дня складення акту перевірки розглядає питання відповідальності суб`єкта господарювання, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта господарювання. При застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, як мають стримуючий вплив.

Згідно з частиною першою статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

У силу вимог частини третьої вказаної статті у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії до відповідних учасників ринку можуть застосовуватися санкції у виді, зокрема, штрафу.

Відповідно до положень підпункту 4 частини четвертої статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», Регулятор у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії приймає у межах своїх повноважень рішення про накладення штрафів на учасників ринку (крім споживачів) у таких розмірах: від 5 тисяч до 100 тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян на суб`єктів господарювання, що провадять господарську діяльність на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню, зокрема, б) за порушення ліцензійних умов провадження відповідного виду господарської діяльності на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню; в) за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

При цьому, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 21.04.2021 у справі № 480/2675/20 судом касаційної інстанції зазначено, що якщо за результатом проведеної у встановленому порядку перевірки НКРЕКП виявлено порушення у діяльності суб`єкта господарювання, то вирішення питання про визначення конкретного розміру санкцій у межах, встановлених частиною четвертою з урахуванням вимог частини п`ятої статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», є дискреційним повноваженням НКРЕКП.

Як вже зазначалось судом, на позивача накладено штраф у розмірі 1 173 000,00 грн, тобто у межах, встановлених частиною четвертою, з урахуванням вимог частини п`ятої статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії». Вказаний розмір штрафу є нижчим від максимального розміру передбаченого Законом.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що постанова № 2660 прийнята з урахуванням вимог статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», а також з дотриманням принципів пропорційності порушення і покарання, прозорості та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив, зокрема, при прийнятті рішення НКРЕКП про накладення штрафу на ТОВ «ТРЕСКОН», та правомірно застосовано санкції відповідно до законодавства.

Таким чином, позов товариства з обмеженою відповідальністю «ТРЕСКОН» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови від 17.12.2021 року №2660, не підлягає задоволенню.

Слід зазначити, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, №303-A, п.29).

Згідно з пунктом 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати не підлягають відшкодуванню.

На підставі викладеного, керуючись нормами Конституції України та Кодексу адміністративного судочинства, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову товариства з обмеженою відповідальністю «ТРЕСКОН» (місцезнаходження: пр. Героїв Сталінграда, буд. 4, корп. 8, офіс 1, м. Київ, 04211, ) до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (місцезнаходження: вул. Смоленська, 19, м. Київ, 03057, ) про визнання протиправною та скасування постанови від 17.12.2021 року №2660 відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя В.В. Лазарєв