Справа № 640/18078/22
Суддя: Зеленов А.С.
Дата ухвалення: 2025-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 травня 2025 року Справа№640/18078/22

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Незалежності, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі судді Зеленова А.С., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи адміністративну справу №640/18078/22 за позовом Комунального некомерційного підприємства Ковельське міськрайонне територіальне медичне об`єднання Ковельської міської ради Волинської області (45000, Волинська обл., м. Ковель, вул. Олени Пчілки, 4, ) до Державної аудиторської служби України (04070, м. Київ, вул. П. Саксаганського, 4, ), Північно-східного офісу Державної аудиторської служби (61022, м. Харків, майдан Свободи, Держпром, 5, 4 під`їзд, 10 поверх, ) про визнання протиправним та скасування висновку, зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Комунальне некомерційне підприємство Ковельське міськрайонне територіальне медичне об`єднання Ковельської міської ради Волинської області звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної аудиторської служби України та Північно-східного офісу Держаудитслужби, у якому позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі № UА-2022-01-27-015680-b від 04.10.2022;

- зобов`язати Державну аудиторську службу України вжити необхідних заходів контролю за здійсненням Північно-східним офісом Держаудитслужби України моніторингу публічних закупівель, а саме зобов`язати керівництво Держаудитслужби доручити проведення перевірки діяльності Північно-східного офісу ДАСУ в частині проведення моніторінгу закупівель.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.10.2022 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження (без виклику сторін).

Відповідно до пункту 2 розділу II Закону України від 13.12.2022 № 2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» справу №640/18078/22 передано на розгляд Донецькому окружному адміністративному суду.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано на розгляд судді Зеленову А.С.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 12.02.2025 адміністративну справу прийнято до провадження, позовну заяву залишено без руху.

Після усунення недоліків позовної заяви ухвалою суду від 10.03.20225 продовжено розгляд справи №640/18078/22 за позовною заявою Комунального некомерційного підприємства Ковельське міськрайонне територіальне медичне об`єднання Ковельської міської ради Волинської області до Державної аудиторської служби України, Північно-східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку, зобов`язання вчинити певні дії.

У період з 15.05.2025 по 16.05.2025 включно суддя Донецького окружного адміністративного суду Зеленов А.С. перебував у відпустці.

В обґрунтування вимог позивач зазначає, що згідно висновку Північно - східного офісу Держаудитслужби від 04.10.2022 про результати моніторингу закупівлі під час проведення відкритих торгів при закупівлі послуг контролюючим органом були виявлені порушення при складенні тендерної документація в частині її не відповідності вимогам частини шостої статті 33 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі-Закон) та не відхиленні тендерних пропозицій, які підлягали відхиленню відповідно до закону (відсутність у складі тендерної пропозиції ТОВ «Сучасні медичні системи» письмових згод та дозволів фізичних осіб, які зазначені учасником у тендерній пропозиції на обробку персональних даних). Однак, стверджує позивач, ним як Замовником при складанні тендерної документації, в частині укладення договору про закупівлі, дотримано усіх норм чинного законодавства, оскільки статтею 41 Закону встановлено імперативну норму щодо можливості зміни істотних умов договору про закупівлю виключно у випадках, передбачених цією статтею Закону, а у випадку зміни умов договору про закупівлю, які не є істотними, сторони керуються Цивільним та Господарським кодексами України. Тендерною пропозицією, учаснику надається можливість додатково зазначити положення договору про закупівлю (з посиланням на відповідні розділи, пункти, підпункти), які він вважає за необхідне визначити як істотні умови договору, окрім тих, які вказані Замовником у тендерній документації. Позивач зауважує, що тендерна документація не містить жодних вимог щодо подання письмових згод та дозволів фізичних осіб, які зазначені учасником у тендерній пропозиції на обробку персональних даних, а лише інформує Учасника про те, що він несе відповідальність за дотримання чинного законодавства, що стосується персональних даних в частині отримання письмової згоди та дозволу усіх фізичних осіб на обробку персональних даних, які зазначені учасником у тендерній пропозиції, а також в частині завчасного й належного інформування цих фізичних осіб про використання та обробку їх персональних даних з метою подання тендерної пропозиції. Також позивач вказує, що висновок за результатами моніторингу в частині припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору не відповідає Закону України «Про публічні закупівлі» та порушує норми ЦКУ, ГКУ, оскільки вимога щодо припинення зобов`язання за договором, який сумлінно виконується сторонами, може призвести до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів - сторін договору. Зазначає, що ним як замовником та учасником-переможцем дотримано усіх вимог тендерної документації та вимог чинного законодавства, що передували укладенню Договору та даний Договір укладено без порушень, визначених ст. 43 Закону. Таким чином, на думку позивача Висновок Північно - східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі не підтверджує наявності порушень при проведенні процедури закупівлі та є необґрунтованим. Крім того, відповідно до п.п. п. 5 «Положення про Державну аудиторську службу України», що затверджене Постановою КМУ № 43 від 03.02.2016 року, Державна аудиторська служба з метою організації своєї діяльності координує та контролює діяльність своїх міжрегіональних територіальних органів. Однак, при винесені відповідного наказу не зазначено жодної визначеної Законом підстави для початку моніторингу, що свідчить про відсутність належного контролю з боку Відповідача 1 за здійсненням його територіальними органами своїх повноважень в сфері публічних закупівель. Вважає за необхідне зобов`язати Держаудитслужбу України вжити відповідні заходи контролю за здійсненням Північно-східним офісом Держаудитслужби України моніторингу публічних закупівель.

Відповідач 1 - Державна аудиторська служба України надала відзив на позовну заяву, в якому заперечувала проти заявленого позову з огляду на те, що Відповідач 2 - Північно - східний офіс Держаудитслужби є юридичною особою публічного права та реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту, перевірки закупівель; інспектування (ревізій); моніторингу закупівель, зокрема, за дотриманням законодавства про закупівлі. Держаудитслужба зазначає, що координує та контролює дії міжрегіональних територіальних органів, проте не втручається у здійснення останніми заходів державного фінансового контролю. Також звертає увагу, що Позивач до звернення до суду не звертався на адресу Держаудитслужби щодо можливих неправомірних дій/рішень з боку Північно-східного офісу Держаудитслужби під час здійснення моніторингу процедури відповідної закупівлі Заявлені позовні вимоги вважає необґрунтованими та безпідставними. Також Відповідач 1 зазначив, що кожна особа може звернутися до адміністративного суду з позовом щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень лише в тому випадку, якщо останні безпосередньо впливають на її права, свободи та інтереси у сфері публічно-правових відносин, у той час як у позові не зазначено, які саме його права та законні інтереси були порушені саме Відповідачем-1 за результатами моніторингу процедури закупівлі Окрім цього, Позивач жодним чином не зазначає, як вимога про зобов`язання Відповідача-1 вжити необхідних заходів буде сприяти відновленню його порушеного права за результатами проведеного Північно-східним офісом Держаудитслужби моніторингу процедур закупівель. Просить суд відмовити у повному обсязі у задоволенні позовних вимог про зобов`язання вчинити дії.

Відповідач 2 - Північно Східний офіс Державної, аудиторської служби України надав відзив, в якому обґрунтовуючи свої заперечення зазначив, що в ході проведення моніторингу встановлено, що Замовником у тендерній документації передбачені умови щодо можливості доповнення договору та коригування договору під час його укладання з переможцем процедури закупівлі, що суперечить вимогам частини шостої статті 33 Закону. Крім того, контролюючий орган зазначає, що в ході проведення моніторингу встановлено, що учасник-переможець ТОВ «Сучасні медичні системи» не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства, оскільки тендерна пропозиція учасника-переможця містить персональні дані фізичних осіб, однак, у її складі не надано письмових згод та дозволів фізичних осіб, які зазначені учасником у тендерній пропозиції, що не відповідає вимогам тендерної документації та встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства. Відповідач 2 вважає, що замовником порушено вимоги абзацу третього пункту першого частини першої статті 31 Закону, в частині не відхилення тендерної пропозиції учасника, який не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 Закону вимогам. Також відповідач зазначає, що оскаржуваним висновком жодних санкцій до позивача не застосовано, тому такий спір взагалі не підлягає розгляду в адміністративному суді. Просить суду відмовити в задоволенні позовних вимог про визнання протиправним та скасування висновку та зобов`язання вчинити певні дії в повному обсязі.

Дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, вирішивши питання, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги, та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, судом встановлено наступне.

27.01.2022 Комунальним некомерційним підприємством Ковельське міськрайонне територіальне медичне об`єднання Ковельської міської ради Волинської області оприлюднене оголошення про проведення закупівлі за предметом закупівлі «Прання медичної білизни (98310000-9) (ДК 021:2015; 98310000-9 Послуги з прання і сухого чищення)». Ідентифікатор закупівлі: UА-2022-01-27- 015680-b.

Протоколом від 27.01.2022 № 13 замовником затверджено тендерну документацію для проведення відкритих торгів за вказаним предметом закупівлі.

За результатами проведення процедури закупівлі переможцем було визнано Товариство з обмеженою відповідальністю "СУЧАСНІ МЕДИЧНІ СИСТЕМИ та прийнято рішення про намір укласти договір.

В подальшому, 02.03. 2022 Позивачем було укладено Договір № 18-Т про надання послуг із переможцем торгів.

13.09.2022 року Північно-східним офісом Державної аудиторської служби України розпочато моніторинг закупівлі UА-2022-01-27-015680-b на закупівлю послуг за предметом закупівлі Прання медичної білизни (98310000-9) (ДК 021:2015: 98310000-9 Послуги з прання і сухого чищення).

За результатами даного моніторингу Північно-східним офісом Держаудитслужби 4.10. 2022 затверджено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2022-01-27-015680-b.

У даному висновку зазначено, що в ході проведення моніторингу встановлено, що згідно підпункту 6.4.1 пункту 6.4 розділу 6 тендерної документації (файл «Тендерна документація») до істотних умов договору про закупівлю від інші умови, визначені замовником як істотні у Додатку 4 або будуть визначені такими на вимогу учасника-переможця процедури закупівлі, яка може бути подана ним у складі тендерної пропозиції. У заяві учасник може додатково зазначити положення до договору про закупівлю (з посиланням на відповідні розділи, пункти, підпункти), які він вважає за необхідне визначити як істотні умови договору. Водночас, нормами частини шостої статті 33 Закону України «Про публічні закупівлі встановлено», що замовник укладає договір з учасником, який визнаний переможцем закупівлі, протягом строку дії його пропозиції, не пізніше ніж через 20 днів з дня прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації та тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі. Таким чином, встановлення Замовником у тендерній документації умови щодо можливості доповнення договору та коригування договору під час його укладання з переможцем процедури закупівлі. суперечить вимогам частини шостої статті 33 Закону.

У висновку також зазначено, що в ході проведення моніторингу встановлено, що учасник-переможець ТОВ «Сучасні медичні системи» не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства.

Так, згідно підпункту 5.3.5 пункту 5.3 розділу 5 тендерної документації учасник відповідає за дотримання вимог Закону України «Про захист персональних даних» в частині отримання письмової згоди та дозволу усіх фізичних осіб на обробку персональних даних, які зазначені учасником у тендерній пропозиції, а також в частині завчасного й належного інформування цих фізичних осіб про використання та обробку їх персональних даних з метою подання тендерної пропозиції.

У складі тендерної пропозиції учасника-переможця надано трудові книжки на усіх працівників ТОВ «Сучасні медичні системи» та медичні книжки працівників (файл «Підтвердження кваліфікаційних критеріїв»), які безпосередньо будуть задіяні в наданні послуг прання. Крім того, тендерна пропозиція учасника-переможця містить персональні дані фізичних осіб, які зазначені в статуті ТОВ «Сучасні медичні системи» та рішенні засновників товариства від 21.11.2019 № 6 (файли «Документи на право підпису» та «Повноваження посадової особи»).

Однак, у складі тендерної пропозиції учасником - переможцем не надано письмових згод та дозволів фізичних осіб, які зазначені учасником у тендерній пропозиції на обробку персональних даних, що не відповідає вимогам підпункту 5.3.5 пункту 5.3 розділу 5 тендерної документації та не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства. Таким чином, на думку суб`єкта владних повноважень, Замовником порушено вимоги абзацу третього пункту першого частини першої статті 31 Закону, в частині не відхилення тендерної пропозиції учасника, який не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства.

Відповідно до абзацу третього пункту першого частини першої статті 31 Закону, Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній у системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства. Однак, на порушення абзацу третього пункту першого частини першої статті 31 Закону, Замовник не відхилив тендерну пропозицію ТОВ «Сучасні медичні системи», визначив його переможцем процедури закупівлі та уклав з ним договір про надання послуг від 02.03.2022 № 18-Т, та додаткову угоду від 20.07.2022 № 1.

За результатами моніторингу відповідності вимог тендерної документації Замовника встановлено порушення вимог частини 6 статті 33 Закону. За результатами аналізу питання розгляду пропозиції учасника ТОВ «Сучасні медичні системи» установлено порушення вимог абзацу першого частини першої статті 31 Закону.

З огляду на наведене, вказаним висновком Північно-східний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку через електронну систему закупівель інформації та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Позивач не погодився з вказаним висновком та звернувся до суду щодо його оскарження.

Вирішуючи позов в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування висновку Північно-східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі № UА-2022-01-27-015680-b від 04.10.2022 суд зазначає наступне.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад встановлено Законом України "Про публічні закупівлі"(далі Закон «Про публічні закупівлі», в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно з пунктом 14 частини першої статті 1 Закону Про публічні закупівлі моніторинг процедури закупівлі - це аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до пунктів 21, 34 цієї статті Закону Про публічні закупівлі послуги - будь-який предмет закупівлі, крім товарів і робіт, зокрема транспортні послуги, освоєння технологій, наукові дослідження, науково-дослідні або дослідно-конструкторські розробки, медичне та побутове обслуговування, найм (оренда), лізинг, а також фінансові та консультаційні послуги, поточний ремонт, поточний ремонт з розробленням проектної документації; товари - продукція, об`єкти будь-якого виду та призначення, у тому числі сировина, вироби, устаткування, технології, предмети у твердому, рідкому і газоподібному стані, а також послуги, пов`язані з постачанням таких товарів, якщо вартість таких послуг не перевищує вартості самих товарів.

За приписами пунктів 31, 32 частини першої статті 1 Закону Про публічні закупівлі визначено, що тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель; тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

Згідно зі статтею 20 Закону Про публічні закупівлі відкриті торги є основною процедурою закупівлі. Під час проведення процедури відкритих торгів тендерні пропозиції мають право подавати всі зацікавлені особи. Для проведення процедури закупівлі має бути подано не менше двох пропозицій.

Відповідно до частини другої статті 22 Закону Про публічні закупівлі у тендерній документації зазначаються, зокрема, такі відомості: 1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій; 2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним. Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону; 8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов; 19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників, а також вимог щодо документального підтвердження інформації про відповідність вимогам тендерної документації, якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації" та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Згідно з частиною другою статті 22 Закону тендерна документація повинна містити зокрема, проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов. Поряд з цим тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації (пункт 32 частини першої статті 1 Закону).

У свою чергу, відповідно до пункту 6 частини першої статті 1 Закону договір про закупівлю результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі це господарський договір, що укладається між замовником і учасником переможцем торгів та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару

Згідно з частиною першою статті 41 Закону договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України (далі ЦК України) та Господарського кодексу України (далі ГК України) з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

При цьому відповідно до частини четвертої статті 41 Закону умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі. Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків передбачених у цій статті Закону.

Таким чином, замовник укладає договір про закупівлю з учасником-переможцем відповідно до тих вимог, які визначені у тендерній документації.

Відповідно до частини третьої статті 180 ГК України при укладенні господарського договору сторони зобов`язані у будь-якому разі погодити предмет, ціну та строк дії договору.

Поряд з цим, статтею 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

У свою чергу, підстави для зміни або розірвання договору зазначені в статті 651 ЦК України. Порядок зміни та розірвання господарських договорів передбачений статтею 188 ГК України.

Таким чином, статтею 41 Закону встановлено норму щодо можливості зміни істотних умов договору про закупівлю виключно у випадках, передбачених цією статтею Закону. Водночас у випадку зміни умов договору про закупівлю, які не є істотними, сторони керуються Цивільним та Господарським кодексами України.

Як встановлено судом, відповідно до підпункту 6.4.1. пункту 6.4. Розділу 6 тендерної документації учаснику надається можливість додатково зазначити положення договору про закупівлю з посиланням на відповідні розділи, пункти, підпункти), які він вважає за необхідне визначити як істотні умови договору, окрім тих, які визначені Замовником у тендерній документації. Таким чином, дане положення дублює положення вищезгаданої статті 638 ЦК України та не суперечить Закону «Про публічні закупівлю», який має посилання на норми ЦК України.

Слід нагадати, що шоста частина статті 33 Закону України «Про публічні закупівлі» визначає, що «замовник укладає договір про закупівлю з учасником, який визнаний переможцем процедури закупівлі, протягом строку дії його пропозиції, не пізніше ніж через 20 днів з дня прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації та тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі. У випадку обґрунтованої необхідності строк для укладання договору може бути продовжений до 60 днів. У разі подання скарги до органу оскарження після оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю перебіг строку для укладання договору про закупівлю призупиняється». Вказана норма, на порушенні якої наголошує контролюючий орган, не містить положення щодо заборони «встановлення замовником умови щодо можливості доповнення чи коригування умов договору під час його укладання».

Також, в оскаржуваному рішенні контролюючий орган не наводить конкретної правової норми, яка визначає «істотні умови договору про публічну закупівлю». Одночасно суд вважає за необхідне вказати, що безпосередньо Закон України «Про публічні закупівлі» не визначає істотних або є необхідних умов для договорів про публічну закупівлю, а відсилає до вищевказаних положень Цивільного та Господарських кодексів України.

Таким чином, суд вважає, що Замовником при складенні та затвердженні тендерної документації щодо порядку укладення договору про закупівлі, при укладенні власне договору, норми чинного законодавства не порушені.

Відповідно до 5.3.1. Тендерної документації, затвердженої протоколом від 27.01.2022 р. №13 за предметом закупівлі Прання медичної білизни (98310000-9) (ДК 021:2015: 98310000-9 Послуги з прання і сухого чищення) (ПА-2022-01-27- 015680-Ь) тендерна пропозиція повинна відповідати вимогам законодавства України, яке є чинним на момент подання тендерної пропозиції. Учасники відповідають за зміст своїх тендерних пропозицій, та повинні дотримуватись норм чинного законодавства України під час підготовки та подання тендерних пропозицій.

Зокрема, підпунктом 5.3.5 Тендерної документації визначено, що учасник відповідає за дотримання вимог Закону України «Про захист персональних даних» в частині отримання письмової згоди та дозволу усіх фізичних осіб на обробку персональних даних, які зазначені учасником у тендерній пропозиції, а також в частині завчасного й належного інформування цих фізичних осіб про використання та обробку їх персональних даних з метою подання тендерної пропозиції. Підпунктом 5.3.6 Тендерної документації передбачено, що у разі якщо фізична особа не надала учаснику згоду на обробку її персональних даних, в тому числі шляхом їх зазначення у відповідному документі тендерної пропозиції, або відмовила у наданні такої згоди, учасник вказує про це в окремому документі (листі-поясненні), який подається у складі тендерної пропозиції у довільній формі, у цих випадках відповідні документи (інформація), подаються учасником після знеособлення персональних даних, тобто з вилученими (прихованими) відомостями, які дають змогу прямо чи опосередковано ідентифікувати фізичну особу, яка не надала згоду на обробку персональних даних.

Разом з тим, у відповідності до підпункту. 5.3.4 Тендерної документації шляхом подання тендерної пропозиції учасник підтверджує і гарантує дотримання вимог Закону України «Про захист персональних даних», а у разі якщо учасник є нерезидентом України - відповідних вимог законодавства про захист персональних даних країни реєстрації учасника, в частині отримання письмової згоди та дозволу усіх фізичних осіб на обробку персональних даних, які зазначені учасником у тендерній пропозиції, а також в частині завчасного й належного інформування цих фізичних осіб про використання та обробку їх персональних даних з метою подання тендерної пропозиції.

В матеріалах справи мається наявний у складі тендерної пропозиції Гарантійний лист №038 від 07.02.2022р. про те, що шляхом подання тендерної пропозиції Учасник підтверджує і гарантує дотримання вимог Закону України «Про захист персональних даних», а у разі якщо учасник є нерезидентом України - відповідних вимог законодавства про захист персональних даних країни реєстрації учасника, в частині

Судом встановлено, що тендерна документації, зокрема підпункт 5.3.5 пункту 5.3. Розділу 5 Тендерної документації, не містить жодних вимог щодо подання у складі тендерної пропозиції письмових згод та дозволів фізичних осіб, які зазначені учасником у тендерній пропозиції на обробку персональних даних, а лише інформує Учасника про те, що він несе відповідальність за дотримання чинного законодавства, що стосується персональних даних в частині отримання письмової згоди та дозволу усіх фізичних осіб на обробку персональних даних, які зазначені учасником у тендерній пропозиції, а також в частині завчасного й належного інформування цих фізичних осіб про використання та обробку їх персональних даних з метою подання тендерної пропозиції.

Статтею 31 Закону України «Про публічні закупівлі передбачено» , що:

1. Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо:

1) учасник процедури закупівлі:

не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону;

не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства;

зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, яку замовником виявлено згідно з частиною п`ятнадцятою статті 29 цього Закону;

не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або забезпечення тендерної пропозиції не відповідає умовам, що визначені замовником у тендерній документації до такого забезпечення тендерної пропозиції;

не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей;

не надав обґрунтування аномально низької ціни тендерної пропозиції протягом строку, визначеного в частині чотирнадцятій статті 29 цього Закону;

визначив конфіденційною інформацію, що не може бути визначена як конфіденційна відповідно до вимог частини другої статті 28 цього Закону;

2) тендерна пропозиція учасника:

не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації;

викладена іншою мовою (мовами), аніж мова (мови), що вимагається тендерною документацією;

є такою, строк дії якої закінчився.

У свою чергу, відповідно до абзацу третього частини першої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

З огляду на те, що тендерна документації не містила вимог щодо подання письмових згод та дозволів фізичних осіб, які зазначені учасником у складі тендерної пропозиції на обробку персональних даних, у Замовника не було визначених статтею 31 Закону України «Про публічні закупівлі» підстав для відхилення тендерної пропозиції учасника - ТОВ «Сучасні медичні системи».

Крім того, відповідно до абзацу 9 ст. 2 Закону України «Про захист персональних даних» персональні дані відомості чи сукупність відомостей про фізичну особу, яка ідентифікована або може бути конкретно ідентифікована.

Згідно абз. 7 ст. 2 Закону України «Про захист персональних даних», обробка персональних даних будь-яка дія або сукупність дій, таких як збирання, реєстрація, накопичення, зберігання, адаптування, зміна, поновлення, використання і поширення (розповсюдження, реалізація, передача), знеособлення, знищення персональних даних, у тому числі з використанням інформаційних (автоматизованих) систем.

Відповідно до абз. 4 ст. 2 Закону України «Про захист персональних даних», згода суб`єкта персональних даних це добровільне волевиявлення фізичної особи (за умови її поінформованості) щодо надання дозволу на обробку її персональних даних відповідно до сформульованої мети їх обробки, висловлене у письмовій формі або у формі, що дає змогу зробити висновок про надання згоди. У сфері електронної комерції згода суб`єкта персональних даних може бути надана під час реєстрації в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції шляхом проставлення відмітки про надання дозволу на обробку своїх персональних даних відповідно до сформульованої мети їх обробки, за умови, що така система не створює можливостей для обробки персональних даних до моменту проставлення відмітки.

Статтею 11 Закону України «Про захист персональних даних» визначено вичерпний перелік випадків та умов, за яких може здійснюватися обробка персональних даних суб`єкта. До таких підстав Закон відносить наступне:

1) згода суб`єкта персональних даних на обробку його персональних даних;

2) дозвіл на обробку персональних даних, наданий володільцю персональних даних відповідно до закону виключно для здійснення його повноважень;

3) укладення та виконання правочину, стороною якого є суб`єкт персональних даних, або який укладено на користь суб`єкта персональних даних чи для здійснення заходів, що передують укладенню правочину на вимогу суб`єкта персональних даних;

4) захист життєво важливих інтересів суб`єкта персональних даних;

5) необхідність виконання обов`язку володільця персональних передбачений законом;

6) необхідність захисту законних інтересів володільця персональних даних або третьої особи, якій передаються персональні дані, крім випадків, коли потреби захисту основоположних прав і свобод суб`єкта персональних даних у зв`язку з обробкою його даних переважають такі інтереси.

Тобто, згода на обробку персональних даних є лише однією з підстав для обробки персональних даних, проте не єдиною. Зокрема, необхідно звернути увагу, що Закон України «Про захист персональних даних» не вимагає отримання згоди на обробку персональних даних при укладенні договору, навіть, навпаки, виділяє таку окрему підставу для обробки персональних даних, як укладення та виконання правочину, стороною якого є суб`єкт персональних даних, або який укладено на користь суб`єкта персональних даних чи для здійснення заходів, що передують укладенню правочину на вимогу суб`єкта персональних даних. І такий розподіл має сенс. Використання в Законі України «Про захист персональних даних» терміну «правочин» зумовлене особливостями цивільного законодавства України, в якому поняттям правочину охоплюються, зокрема, й цивільно-правові договори.

Відповідно ст. 28 Цивільного кодексу України передбачено, що фізична особа набуває прав та обов`язків і здійснює їх під своїм ім`ям, а правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків, що визначено ст. 202 даного кодексу, волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі, правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. а договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (п. 1 ст. 626 ЦКУ). Зазначені положення вказують на зв`язок між правочином і згодою особи, адже укладення правочину фактично містить у собі згоду на обробку всієї необхідної для цього інформації.

Укладаючи договір, особа повинна індивідуалізувати себе як учасника правовідносин за допомогою інформації, яка становить персональні дані. Індивідуалізація фізичної особи є об`єктивною потребою встановлення правових відносин. Без належної індивідуалізації особа не може бути ідентифікована як їх учасник і, відповідно, правочин не може бути укладений.

Отже, суб`єкт персональних даних, виражаючи своє волевиявлення як учасник правочину, тобто надаючи явну згоду, усвідомлює свої правові дії, є поінформованим про їх зміст і наслідки. Внаслідок цього при укладенні та виконанні договору уникнути обробки персональних даних неможливо. Відповідно, надання окремої згоди на обробку персональних даних для укладення договору не є доцільним. Законодавець, виділивши укладення та виконання правочину в окрему підставу для здійснення обробки персональних даних (п. З ст. 11 Закону України «Про захист персональних даних»), зумовив необхідний правовий захист учасників правовідносин і неможливість відкликати таку згоду до моменту повного виконання зобов`язань між сторонами.

Укладення правочину як підстава здійснення обробки персональних даних не звільняє володільця персональних даних від обов`язку під час збирання даних, а саме перед вчиненням правочину ознайомлювати суб`єкта персональних даних з інформацією, передбаченою ст. 12 Закону України «Про захист персональних даних». Володільцю персональних даних необхідно розробити повідомлення для суб`єкта персональних даних про обробку персональних даних та забезпечити можливість ознайомлення суб`єкта з інформацією про володільця персональних даних, склад та зміст зібраних персональних даних, права суб`єкта, визначені Законом, мету збору персональних даних та осіб, яким передаються його персональні дані, враховуючи також інформацію про їх транскордонну передачу в разі її наявності.

Суб`єкт персональних даних самостійно приймає рішення щодо того, давати чи не давати згоду на обробку своїх персональних даних. А надавши згоду, він має право змінити своє рішення і відкликати її, що визначено п. 11 ч. 2 ст. 8 Закону України «Про захист персональних даних». У такому разі володілець повинен припинити обробку і знищити або видалити персональні дані особи, яка відкликала свою згоду.

За результатами проведеного аукціону переможцем процедури закупівлі визнано ТОВ «Сучасні медичні системи» з яким укладено Договір про надання послуг № 18-Т від 02.03.2022.

Крім того, відповідно до частини десятої статті 29 Закону Про публічні закупівлі строк розгляду тендерної пропозиції, що за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, не повинен перевищувати п`яти робочих днів з дня визначення найбільш економічно вигідної пропозиції. Такий строк може бути аргументовано продовжено замовником до 20 робочих днів. У разі продовження строку замовник оприлюднює повідомлення в електронній системі закупівель протягом одного дня з дня прийняття відповідного рішення.

Тому слід зазначити, що пропозиція ТОВ «Сучасні медичні системи» вартістю 1 557 200 грн. була найбільш економічно вигідною порівняно з вартістю пропозиції іншого учасника вартістю 1 564 000 грн.

За таких підстав суд погоджується з позицією позивача щодо правомірності:

-передбачення замовником у тендерній документації можливості учаснику додатково зазначити положення договору про закупівлю посиланням на відповідні розділи, пункти, підпункти), які він вважає за необхідне визначити як істотні умови договору, окрім тих, які визначені Замовником у тендерній документації;

-відсутності у замовника підстав відхилення тендерної пропозиції учасника - ТОВ «Сучасні медичні системи», оскільки тендерна документація не містила вимог щодо подання письмових згод та дозволів фізичних осіб на обробку персональних даних у складі тендерної пропозиції.

Одночасно, на підставі наведеного суд не погоджується з твердженням Відповідача 2, що передбачення замовником у тендерній документації можливості учаснику додатково зазначити положення договору про закупівлю посиланням на відповідні розділи, пункти, підпункти), які він вважає за необхідне визначити як істотні умови договору, окрім тих, які визначені Замовником у тендерній документації та не відхилення тендерної пропозиції учасника - ТОВ «Сучасні медичні системи» є порушеннями Закону України «Про державні закупівлі».

Також суд відхиляє твердження Відповідача 2 про неможливість оскарження висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, оскільки вказане рішення покладає на позивача певні зобов`язання, а частина десята статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» прямо передбачає, що в разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до положень статті 2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з нормами частини другої зазначеної статті у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Нормами статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На підставі наведеного, суд дійшов висновку, що відповідачем не доведено правомірності оскаржуваного висновку органу Державної аудиторської служби України, а позивачем не вчинено порушень Закону України «Про публічні закупівлі.

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують.

Оцінюючи доводи позивача щодо неправомірності визначеному відповідачем способу усунення виявлених порушень, суд зазначає наступне.

Частиною сьомою статті 8 Закону передбачено, що у висновку обов`язкового зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості мають зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

При тому, наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 № 552 «Про затвердження форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядку його заповнення», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01 жовтня 2020 року за № 958/35241 (далі Наказ № 552) затверджено форму такого висновку, який складається із вступної частини, в якій зазначається інформація про закупівлі, предмет закупівлі, інформація про оприлюднення та застосовану процедуру закупівлі, підстави здійснення моніторингу та дата початку моніторингу, та констатуючої частини, де зазначається дата закінчення моніторингу та інформація про результати моніторингу, висновок про наявність чи відсутність порушення та зобов`язання щодо його усунення у разі виявлення.

Згідно з частиною 8 статті 8 Закону Про публічні закупівлі протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Частиною 8 статті 8 Закону Про публічні закупівлі визначено порядок дій замовника процедури закупівлі в разі виявлення за наслідками проведення моніторингу порушень чинного законодавства при здійсненні державної закупівлі. Законодавцем диспозитивно визначено варіанти правомірної поведінки замовника при усунені порушень, зазначених у висновку, зокрема, шляхом оприлюднення через електронну систему закупівель інформації та/або документів, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументованих заперечень до висновку, або інформації про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Таким чином, контролюючий орган чітко визначив, які саме дії повинен здійснити позивач.

Слід зауважити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Враховуючи наведене, та з огляду на зроблений судом висновок щодо протиправності оскаржуваного рішення Північно-Східного офісу Державної аудиторської служби України, та відсутності з боку позивача вчинення порушень Закону України «Про публічні закупівлі», суд не оцінює детально довод позивача щодо неприйнятності зобов`язання оскаржуваним актом здійснити заходи щодо усунення порушень шляхом припинення зобов`язань за укладеним договором про закупівлю.

Вирішуючи позов в частині позовних вимог про зобов`язання Державної аудиторської служби України вжити необхідних заходів контролю за здійсненням Північно-східним офісом Держаудитслужби України моніторингу публічних закупівель, а саме зобов`язати керівництво Держаудитслужби доручити проведення перевірки діяльності Північно-східного офісу ДАСУ в частині проведення моніторінгу закупівель суд зазначає наступне.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначені Законом України від 26 січня 1993 року № 2939- XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон № 2939).

Відповідно до статті першої Закону № 2939 здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної в сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до пункту 5 постанови Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (далі-Положення № 43) з метою організації діяльності Держаудитслужба координує та контролює діяльність своїх міжрегіональних територіальних органів.

Згідно із постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 2016 року № 266 «Про утворення міжрегіональних територіальних органів Державної аудиторської служби» утворені як юридичні особи публічного права міжрегіональні територіальні органи Державної аудиторської служби України за переліком згідно із додатком 1 до цієї постанови.

Відповідно до зазначеного додатку до постанови, утворено як юридичну особу публічного права, зокрема, Північно-східний офіс Держаудитслужби ().

Офіс підпорядковується Держаудитслужбі та є її міжрегіональним територіальним органом.

Офіс є юридичною особою публічного права, має самостійний баланс, рахунки в органах Казначейства, печатку із зображенням Державного Герба України і своїх найменуванням, власні бланки (пункту 16 Положення про Офіс).

Відповідно до пункту 4 Положення про Офіс останній реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту, перевірки закупівель; інспектування (ревізій); моніторингу закупівель. Офіс здійснює контроль, зокрема, за дотриманням законодавства про закупівлі.

Зважаючи на зазначене, Північно-східний офіс Держаудитслужби відповідно до покладених на нього повноважень самостійно здійснює заходи державного фінансового контролю (зокрема й такий захід державного фінансового контролю, як моніторинг процедури закупівлі) та реалізацію їх результатів.

Порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель визначений статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі».

Частиною другою статті 8 Закону № 922 визначені підстави, за наявності яких керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) приймає рішення про початок моніторингу процедури закупівлі.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 8 Закону Північно-східний офіс Держаудитслужби прийняв рішення (наказ від 13.09.2022 № 210 «Про початок моніторингу процедур закупівель») про початок моніторингу процедури закупівлі за номером UА-2022-01-27-015680-b, повідомлення про прийняття якого оприлюднено в електронній системі закупівель.

Згідно із зазначеним повідомленням розпочато моніторинг відповідної процедури закупівлі за номером UА-2022-01-27-015680-Ь

Підставою для прийняття Відповідачем-2 відповідного рішення фінансового контролю є ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель, що у повній мірі відповідає вимогам статті 8 Закону.

Згідно із частиною шостою статті 8 Закону № 922 за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Порушення у сфері публічних закупівель фіксуються у висновку про результати моніторингу закупівлі, форма та порядок заповнення якого затверджені наказом Міністерства фінансів України від 08 вересня 2020 року № 552 «Про затвердження форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядку його заповнення», зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 01 жовтня 2020 року за № 958/35241.

З огляду на зазначене, що Держаудитслужба координує та контролює дії міжрегіональних територіальних органів, проте, не втручається у здійснення останніми заходів державного фінансового контролю.

Також суд враховує, ту обставину що Позивач до звернення до суду не звертався до Держаудитслужби щодо неправомірних дій/рішень з боку Північно-східного офісу Держаудитслужби під час здійснення моніторингу процедури закупівлі UА-2022-01-27-015680-b, в матеріалах справи відсутні докази, якими би було підтвердження факту звернення до Держаудитслужби щодо неправомірних дій / рішення Північно-східного офісу Держаудитслужби під час моніторингу процедури закупівлі.

Кпім того, частиною першою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до пункту 8 частини першої статті 4 КАС України позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, установленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист, зокрема, шляхом визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, установлених статтею 78 цього Кодексу (частина перша статті 77 КАС України).

Усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом (частина перша статті 8 КАС України.

Отже, як випливає із зазначених норм, кожна особа має право звернутися до суду адміністративної юрисдикції для вирішення спору, що виник між такою особою та суб`єктом владних повноважені у сфері публічно-правових відносин, та за умови, що рішення, дія або бездіяльність суб`єкта владних повноважень порушують права, свободи або законні інтереси особи, що звертається до суду.

Порушення прав, свобод чи інтересів особи протиправного рішення, дії чи бездіяльності конкретної особи (або осіб) щодо неї. Моментом порушення є момент прийняття рішення, вчинення дій чи бездіяльності, які породжують або можуть породити в майбутньому такі негативні правові наслідки для особи як виникнення, зміни чи припинення певних правовідносин за її участю. Таке рішення (дії чи бездіяльність) є юридичним фактом, який має існувати на момент звернення до суду, передувати йому та підтверджуватися належними доказами.

Конституційний Суд України, вирішуючи питання, порушені у конституційному зверненні і конституційному поданні щодо тлумачення частини другої статті 55 Конституції України, у своєму рішенні від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011 зазначив, що особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист. Обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент звернення до суду. Водночас таке порушення має бути реальним, обґрунтованим, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених прав чи інтересів особи відповідача, яка стверджує про їх порушення.

Із зазначених правових норм випливає, що кожна особа може звернутися до адміністративного суду з позовом щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень лише в тому випадку, якщо останні безпосередньо впливають на її права, свободи та інтереси у сфері публічно-правових відносин.

Позивач звернувся до адміністративного суду з позовними вимогами до Відповідача-1 про зобов`язання вчинити дії.

Поряд з цим, Позивач жодним чином у своїй позовній заяві не обґрунтовує, які саме його права та законні інтереси були порушені саме Відповідачем-1 за результатами моніторингу процедури закупівлі UА- 2022-01-27-015680-b, внаслідок чого він вимушений був звернутися за судовим захистом шляхом зобов`язання Відповідача-1 вжити необхідних заходів контролю за здійсненням Північно-східним офісом Держаудитслужби моніторингу публічних закупівель. Окрім цього, Позивач жодним чином не зазначає, як вимога про зобов`язання Відповідача-1 вжити необхідних заходів буде сприяти відновленню його порушеному праву за результатами проведеного Північно-східним офісом Держаудитслужби моніторингу процедури иА-2022-01-27-015680-b.

Щодо аргументу позивача, що моніторинг розпочався без жодних обґрунтувань, визначених Законом, що у свою чергу свідчить про відсутність належного контролю з боку Відповідача 1 за здійсненням його територіальними органами своїх повноважень в сфері публічних закупівель суд зазначає, що Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків;

2) інформація, отримана від органів державної влади,

самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.

Так, в інформаційній системі Prozorro за процедурою UА-2022-01-27-015680-b на закупівлю послуг за предметом закупівлі Прання медичної білизни (98310000-9) (ДК 021:2015: 98310000-9 Послуги з прання і сухого чищення), та у висновку від 4 жовтня 2022 року про результати моніторингу, зазначено, що підставою для його проведення є виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель. Вказана підстава у повній мірі відповідає вищевказаним положенням пункту 4 частини 2 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», про що судом вже зазначалося вище.

Також суд погоджується з позицією Відповідача 1 про необґрунтованість доводів позивача щодо довільного вжиття заходів контролю за здійсненням Північно-східним офісом Держаудитслужби моніторингу публічних закупівель, тобто за всіма моніторингами, що проводяться Північно-східним офісом Держаудитслужби. Поряд з цим суд зауважує, що позивачем не наведено жодної норми законодавства, що передбачає фактично здійснення суцільного контролю Держаудитслужби по проведенню контрольних функцій за здійсненням публічних закупівель своїми територіальними органами.

На підставі викладеного що позовні вимоги Позивача до Відповідача-1 необґрунтовані та не підлягають задоволенню у повному обсязі.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

При зверненні з позовом до адміністративного суду позивачем було сплачено судовий збір за дві нематеріальні вимоги у розмірі 4 962 грн. 00 коп. відповідно до платіжного доручення від 14 жовтня 2022 року.

Згідно з положеннями частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрат, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

З огляду на викладене вище та враховуючи висновок суду про задоволення позову до Відповідача 2, суд присуджує на користь позивача судові витрати зі сплати судового збору за рахунок бюджетних асигнувань даного суб`єкта владних повноважень 2 481 грн. 00 коп.

Керуючись ст.ст. 2, 5-10, 72-90, 139, 242-246, 205, 250, 255, 257-263, 293-295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позов Комунального некомерційного підприємства Ковельське міськрайонне територіальне медичне об`єднання Ковельської міської ради Волинської області (45000, Волинська обл., м. Ковель, вул. Олени Пчілки, 4, ) до Північно-східного офісу Державної аудиторської служби (61022, м. Харків, майдан Свободи, Держпром, 5, 4 під`їзд, 10 поверх, ) про визнання протиправним та скасування висновку задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі № UА-2022-01-27-015680-b від 04.10.2022.

У задоволенні позову Комунального некомерційного підприємства Ковельське міськрайонне територіальне медичне об`єднання Ковельської міської ради Волинської області (45000, Волинська обл., м. Ковель, вул. Олени Пчілки, 4, ) до Державної аудиторської служби України (04070, м. Київ, вул. П. Саксаганського, 4, ) про зобов`язання вжити необхідних заходів контролю за здійсненням Північно-східним офісом Держаудитслужби України моніторингу публічних закупівель, а саме зобов`язати керівництво Держаудитслужби доручити проведення перевірки діяльності Північно-східного офісу ДАСУ в частині проведення моніторінгу закупівель - відмовити.

Стягнути на користь Комунального некомерційного підприємства Ковельське міськрайонне територіальне медичне об`єднання Ковельської міської ради Волинської області (45000, Волинська обл., м. Ковель, вул. Олени Пчілки, 4, ) за рахунок бюджетних асигнувань Північно-східного офісу Державної аудиторської служби (61022, м. Харків, майдан Свободи, Держпром, 5, 4 під`їзд, 10 поверх, ) сплачений судовий збір у розмірі 2 481 грн. 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Текст рішення розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя А.С. Зеленов