Справа № 320/54960/24
Суддя: Щавінський В.Р.
Дата ухвалення: 2025-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про закриття провадження у справі

14 травня 2025 року №320/54960/24

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Щавінського В.Р., при секретарі судового засідання Ставничому Н.В., за участю: представника позивача - Крестьянінової Л.В., представників відповідача - Дубаневича О.З., Олійник В.Й., розглянувши у підготовчому засіданні клопотання Національного агентства з питань запобігання корупції про закриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Національного агентства з питань запобігання корупції з вимогою визнати протиправним та скасувати пункт 4.1 розділу IV Довідки від 16.08.2024 №342/24 Національного агентства з питань запобігання корупції про результати проведення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щорічної за 2023 рік.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 10.12.2024 відкрито провадження по даній справі та визначено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

В обґрунтування своїх вимог позивач стверджує про те, що перевірку проведено із порушеннями, адже не було враховано пояснень декларанта, обставин та наданих пояснень, в оскаржуваній Довідці, надано невірну оцінку обставинам, що склалися, а також перекручено надану інформацію, не враховано норм діючого законодавства та обставин, якими керувався позивач. Також не враховано, що декларант не мав за мету вносити неправомірні відомості, деякі відомості вніс помилково та позначки поставив через неуважність та складні обставини в країні. За рекомендацією НАЗК вніс корективи в Декларацію вчасно. Вказаними діями не завдав суспільству та Державі шкоди, а тому його помилки в Декларації не мають суспільно-небезпечного характеру.

26.12.2024 до суду надійшло клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 09.01.2025 вирішено перейти до розгляду адміністративної справи №320/54960/24 за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Відповідачем до суду надано відзив на позовну заяву, в якому він просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог на підставі того, що позивачем не надано належних, допустимих і достатніх доказів на підтвердження викладених в позовній заяві доводів.

Через систему «Електронний суд» позивачем до суду подано відповідь на відзив, в якому останній зазначив, що не погоджується з твердженнями відповідача та вважає їх безпідставними і необґрунтованими.

Позивач, явку свого представника у підготовчі засідання забезпечив. Заявлені позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив суд задовольнити їх.

Відповідач, явку своїх представників у підготовчі засідання забезпечив. Представники заперечували проти заявлених позивачем вимог.

Крім того, у підготовчому засіданні, призначеному на 03.03.2025, представник відповідача подав клопотання про закриття провадження у справі.

Вищевказане клопотання мотивоване тим, що дана справа, як стверджує представник відповідача, має вирішуватись в порядку кримінального судочинства, адже юрисдикція адміністративних судів не поширюється на такий вид правовідносин.

Представник позивача проти заявленого клопотання заперечував.

Надалі, від представника позивача до суду надійшло заперечення на клопотання про закриття провадження у справі, в якому останній вказав, що вважає його задоволення недоцільним, так як відповідач посилається на правову позицію Верховного суду та судову практику, які жодним чином не стосуються суті спору та обставин саме цієї справи.

Розглянувши матеріали даної адміністративної справи та заяву відповідача про закриття провадження, заслухавши пояснення представників учасників справи, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст.5 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є, зокрема, справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад спірних правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.4 КАС України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

Відповідно до ч.1 ст.19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (п.7 ч.1 ст.4 КАС України).

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, іншим суб`єктом при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), відповідно, прийнятих або вчинених ними при здійсненні публічно-владних управлінських функцій, для яких не встановлено іншого порядку судового провадження.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі №914/2006/17.

Як вбачається зі змісту позовної заяви позивач в межах даного спору оскаржує п.4.1 розділу IV «Висновки» Довідки №342/24, в якій Національним агентством викладено встановлені в ході її проведення обставини. Зокрема, зі змісту Довідки вбачається, що суб`єкт декларування при поданні декларації зазначив недостовірні відомості, які відрізняються від достовірних на суму 20066058,65 грн., що перевищує 2000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на дату подання декларації.

У зв`язку з цим у діях суб`єкта декларування встановлено ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.3662 Кримінального кодексу України (далі - КК України).

При цьому, згідно примітки до ст. 45 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ст. 3662 КК України, належить до пов`язаних з корупцією кримінальних правопорушень.

Відповідно до ч.7 ст.12 Закону у разі виявлення ознак іншого корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції.

Судом встановлено що, за результатами проведення повної перевірки декларації позивача уповноваженою особою відповідача виявлено ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст. 3662 КК України, пов`язаного з корупційними діями.

Національним агентством з питань запобігання корупції затверджено обґрунтований висновок, який листом від 22.08.2024 №42-01/61450-24 надіслано до Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України.

В подальшому, Солом`янським управлінням поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві листом від 04.09.2024 № (вх. від 04.09.2024 №93537/0/05-24) повідомлено відповідача, що за результатами перевірки обставин, вказаних у обґрунтованому висновку, 04.09.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відомості за №0002592 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.366 КК України та розпочато досудове розслідування.

Так, згідно з постановою Верховний Суд від 30.07.2020 у справі №826/3849/16, при визначенні юрисдикції, у випадку оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, має значення, в тому числі, і предмет спору. У разі, коли він виник чи пов`язаний з кримінальним провадженням, то на такі правовідносини юрисдикція адміністративних судів не поширюється.

Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 23.11.2023 в адміністративній справі №520/25012/21, яка відповідно до положень ч.5 ст.242 КАС України є релевантною до спірних правовідносин: «... Довідка про результати проведення повної перевірки (її окремі положення), може бути предметом оскарження, у порядку адміністративного судочинства, лише за відсутності ознак адміністративного чи кримінального правопорушення або закриття адміністративної чи кримінальної справи, так як такі правовідносини виникають між суб`єктом декларування та Національним агентством лише на стадії завершення перевірки. Це означає, що якщо за наслідками такої перевірки вирішується питання про притягнення суб`єкта декларування до певного виду відповідальності, довідка про результати проведення такої перевірки не може бути оскаржена окремо, так як надання оцінки виявленим порушенням належить органу, що безпосередньо вирішує питання про притягнення особи до певного виду відповідальності...».

Враховуючи вищевикладене, а також беручи до уваги те, що спірні правовідносини не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства, суд дійшов висновку про необхідність задовольнити клопотання відповідача та закрити провадження в адміністративній справі №320/54960/24.

Відповідно до частини 5 статті 242 КАС України суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду, зокрема при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Таким чином, провадження у даній адміністративній справі підлягає закриттю на підставі пункту 1 частини 1 статті 238 КАС України.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 238 КАС України суд закриває провадження у справі, зокрема якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Керуючись статтями 238, 243, 248, 256 КАС України, суд

у х в а л и в:

1. Провадження в адміністративній справі №320/54960/24 за позовом ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції про визнання протиправним та скасування рішення, - закрити.

2. Копію ухвали суду надіслати (надати) учасникам справи (їх представникам), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного ухвали.

Суддя Щавінський В.Р.

Повний текст ухвали виготовлено - 20.05.2025