Справа № 560/4100/25
Суддя: Шевчук О.П.
Дата ухвалення: 2025-05-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/4100/25
РІШЕННЯ

іменем України

19 травня 2025 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Шевчука О.П. розглянувши адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "КАРКОННЕКТ БУС ЮА" до Хмельницької митниці про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "КАРКОННЕКТ БУС ЮА" звернулось в Хмельницький окружний адміністративний суд з позовною заявою до Хмельницької митниці, в якій просить визнати протиправним та скасувати рішення Хмельницької митниці про коригування митної вартості товарів №UA400000/2025/000031/2 від 10 лютого 2025 року.

В обґрунтування позову зазначає, що позивачем 10 лютого 2025 року товариством з обмеженою відповідальністю «КАРКОННЕКТ БУС ЮА» до Хмельницької митниці подано для митного оформлення ТЗ митну декларацію 25UA5LU7 та відповідні документи, а саме: рахунок-фактуру (iнвойс) (Commercial invoice) 2701252 від 27.01.2025, декларацiю про походження товару (Declaration of origin) 2701252 від 27.01.2025, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу від 18.08.2018, банківський платіжний документ, що стосується товару № 15 від 29.01.2025, договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № 24 від 27.01.2025, сертифікат відповідності щодо індивідуального затвердження колісного транспортного засобу UA.020.001960-25 від 07.02.2025.

У МД декларантом митна вартість автомобіля була заявлена в розмірі 5000 євро (графа 45 МД) з розрахунку ціни транспортного засобу в розмірі 5000 євро (графа 42 МД), а метод визначення митної вартості був вказаний основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) (лівий підрозділ графи 43 МД).

10 лютого 2025 року Відповідач виніс рішення про коригування митної вартості товарів № UA400000/2025/000031/2 (далі Рішення) та видав картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA400040/2025/000075. У Рішенні митна вартість транспортного засобу скоригована до 16500 Євро.

Ухвалою суду відкрито провадження в адміністративній справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін.

Відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити у задоволенні позовних вимог. Вказує, що митний орган діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначений Митним кодексом України та чинним законодавством України, отже відсутні підстави для задоволення позовних вимог. Вказує на те, що під час перевірки правильності визначення митної вартості товару у митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо цього, тому позивачу було запропоновано надати додаткові документи, які б усунули виявлені розбіжності та сумніви, однак такі надані не були. З огляду на це, відповідач вважає, що прийняте ним рішення є правомірним і обґрунтованим.

Представник позивача подав до суду відповідь на відзив, в якій зазначає, що відповідачем не надано та матеріали справи не містять належних та достатніх аргументів та доказів з приводу того, що подані позивачем документи містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості товару, чи є недостатніми для визначення митної вартості товару за основним методом. Відповідач не навів доказів того, що документи, подані декларантом, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації; використані декларантом відомості підтверджені документально та визначені кількісно; їх достовірність не спростована відомостями від компетентних органів інших країн щодо не підтвердження обставин відчуження позивачу продавцем-нерезидентом товару, або що видані позивачу документи є фіктивними, недійсними. Водночас, позивач надав усі наявні та достатні документи, передбачені Митним кодексом України, необхідні для визначення митної вартості, та які містять повну інформацію про митну вартість.

У запереченні на відповідь на відзив представник Хмельницької митниці просить відмовити в задоволенні позовних вимог.

Дослідивши докази по адміністративній справі, з`ясувавши всі обставини справи, перевіривши їх дослідженими доказами, суд встановив наступне.

10.02.2025 року на митний пост «Хмельницький» Хмельницької митниці було подано до митного оформлення МД №25UA51U1 на виконання зовнішньо економічного договору (контракту) купівлі-продажу товарів № 24 від 27.01.2025 на товар Позивача (графа 31 МД): «Моторний транспортний засіб для перевезення 10-ти осіб і більше: автобус марки MERCEDES-BENZ, модель SPRINTER 316 CDI, ідентифікаційний номер (номер кузова) НОМЕР_1 , тип двигуна дизельний, робочий об`єм циліндрів 2143 см3 , потужність 120 кВт; загальна кількість сидячих місць, включаючи місце водія за реєстраційними документами - 20, призначений для перевезення пасажирів, -бувший у використанні, календарний рік виготовлення - 2012, модельний рік виготовлення - 2012, виробник: MERCEDES-BENZ (DE), торговельна марка: MERCEDES BENZ», вага нетто/брутто 2000 кг, код товару згідно з УКТЗЕД .

Фактурна вартість задекларованого товару 5000,00 EUR (графа 22 МД). Митну вартість декларантом визначено за першим (графа 43 МД) основним методом за ціною договору у розмірі також 5000,00 EUR. Заявлені умови поставки (графа 20 МД) DAP Хмельницький, Україна Продавець/Відправник - «Klokker Auto's» Zuiderweg 131, 1221 HH Hilversum, NL Нідерланди Покупець/Одержувач ТОВ "КАРКОННЕКТ БУС ЮА" Україна, 31150, Хмельницька обл., Хмельницький р-н., територіальна громада Старокостянтинівська, автодорога Житомир-Чернівці, 143км + 558м.

Відповідно до умов Контракту №24 від 27.01.2025 (далі - Контракт) Покупцем є ТОВ "КАРКОННЕКТ БУС ЮА", а Продавцем «Klokker Auto's», Zuiderweg 131, 1221 HH Hilversum, NL Нідерланди.

Предметом Контракту є зобов`язання Продавця передати Покупцю у власність транспорті засоби згідно з рахунком, що надалі іменується Товар, а Покупець зобов`язується прийнятий цей товар і сплатити за нього продавцю визначену цим контрактом грошову суму (ціну) зазначену у рахунку-фактурі тощо. Вартість транспортних засобів обумовлюється додатково у кожному конкретному випадку (рахунок-фактура тощо). Загальна сума цього Контракту є загальною сумою всіх інвойсів. Умовами поставки «Товару» згідно з цим контрактом вважати DAP-Хмельницький (згідно з «Інкотермс-2010»). Відправка товару здійснюється до міста Хмельницького згідно з рахунком фактурою, інвойсом, тощо. Оплата за товар повинна проводитися на рахунок Продавця в Євро протягом не більше 6 місяців з дня оформлення рахунку. Оплата може проводитися як банківським переказом, так і внесенням готівкової валюти на зазначений у цьому Контракті розрахунковий рахунок Продавця. Допускається оплата Товару частинами або оплата поставки одночасно. Контракт набирає чинності з моменту підписання його належним чином уповноваженими представниками Сторін та діє до його повного виконання.

Разом з митною декларацією Позивачем до митного оформлення разом з МД було подано 3 товаросупровідні документи, перелік яких вказано у графі 44 МД у вигляді коду документа, номеру та дати поданого документу. Необхідно зазначити, що надані Позивачем документи як містять інформацію щодо вартості задекларованого ТЗ, так і не містять цінової інформації щодо оцінюваного товару: (0380) рахунок № 2701252 від 27.01.2025; (2800) свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу від 18.08.2018; (3001) платіжна інструкція № 15 від 29.01.2025; (4100) контракт № 24 від 27.01.2025; (9703) сертифікат відповідності щодо індивідуального затвердження колісного транспортного засобу UA.020.001960-25 від 07.02.2025.

У МД декларантом митна вартість автомобіля була заявлена в розмірі 5000 євро (графа 45 МД) з розрахунку ціни транспортного засобу в розмірі 5000 євро (графа 42 МД), а метод визначення митної вартості був вказаний основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) (лівий підрозділ графи 43 МД).

10 лютого 2025 року Відповідач виніс рішення про коригування митної вартості товарів № UA400000/2025/000031/2 та видав картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA400040/2025/000075. У Рішенні митна вартість транспортного засобу скоригована до 16500 Євро.

У зв`язку з цим різниця між сумами платежів, нарахованими за митною вартістю, визначеною декларантом, і митною вартістю, визначеною Відповідачем, склала 158360,34 грн, яку Позивач і сплатив, що підтверджується митною декларацією 25UA91U0 від 10.02.2025.

Підставою прийняття оскаржуваного рішення про коригування митної вартості відповідачем зазначено, що документи містять розбіжності, не підтверджують усі числові значення складових митної вартості, не підтверджують відомості щодо оплати за товар, а заявлений рівень митної вартості ставить під сумнів задекларовану митну вартість товару.

Позивач не погоджується з рішенням Хмельницької митниці про коригування митної вартості товарів, відтак звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За приписами частини першої статті 1 Митного кодексу України №4495-VI від 13.03.2012 (далі МК України), законодавство України з питань митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Згідно зі ст. 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані:

1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом;

2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню;

3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Частинами 8 - 11 статті 52 МК України визначено, що у декларації митної вартості наводяться відомості про метод визначення митної вартості товарів, числове значення митної вартості товарів та її складових, умови зовнішньоекономічного договору, що мають відношення до визначення митної вартості товарів, та надані документи, що підтверджують зазначене.

Відомості, зазначені у частині восьмій цієї статті, є відомостями, необхідними для митних цілей.

Форма декларації митної вартості та правила її заповнення встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Заявлення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України в режимах, відмінних від режиму імпорту, здійснюється при декларуванні цих товарів шляхом заявлення в митній декларації відомостей про числове значення їх митної вартості та про документи, що його підтверджують.

Згідно з ч. 1 ст. 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Відповідно до глави 2 Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом Державної митної служби України № 476 від 01.07.2021 (далі - Методичні рекомендації №476) робота посадових осіб з аналізу, виявлення та оцінки ризиків здійснюється, серед іншого, шляхом:

- перевірки повноти інформації, що міститься у документах, які подаються до митного оформлення;

- перевірки товаросупровідних документів щодо наявності достатнього опису товарів, що декларується, їх кількості, ціни за одиницю товару та загальної вартості; ідентифікації цих даних з товарами, що подаються до митного оформлення;

- перевірки документів, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, вивчення маршруту транспортування товарів та перевірки достовірності декларування витрат на транспортування;

- перевірка документів, що містять відомості про страхування;

- перевірки включення/не включення складових митної вартості;

- перевірки наявності розбіжностей у документах, які підтверджують митну вартість;

- вивчення характеристик товарів, які впливають на рівень їх митної вартості;

- порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено;

- перевірки та аналізу документів, додатково поданих митному органу декларантом або уповноваженою ним особою відповідно до ст.53 МКУ;

- порівняння рівня заявленої митної вартості товару з інформацією, наявною в автоматизованій системі митного оформлення "Інспектор" .

Згідно з положеннями глави 5 Методичних рекомендацій №476 під час робіт з аналізу, виявлення та оцінки ризиків можуть використовуватися, серед іншого, такі джерела інформації: спеціалізовані програмно-інформаційні комплекси Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби; спеціалізовані видання, які містять інформацію про ціни, сформовані на світовому ринку; інформація, отримана Держмитслужбою, про ціни на товари та/або сировину, матеріали, комплектуючі, які входять до складу товарів; інформація отримана з мережі Інтернет.

Відповідно до ч. 2 ст. 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Частиною третьою статті 53 МК України визначено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до частини 10 статті 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

1) витрати, понесені покупцем:

а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів;

б) вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами;

в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням;

2) належним чином розподілена вартість нижчезазначених товарів та послуг, якщо вони поставляються прямо чи опосередковано покупцем безоплатно або за зниженими цінами для використання у зв`язку з виробництвом та продажем на експорт в Україну оцінюваних товарів, якщо така вартість не включена до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

а) сировини, матеріалів, деталей, напівфабрикатів, комплектувальних виробів тощо, які увійшли до складу оцінюваних товарів;

б) інструментів, штампів, шаблонів та аналогічних предметів, використаних у процесі виробництва оцінюваних товарів;

в) матеріалів, витрачених у процесі виробництва оцінюваних товарів (мастильні матеріали, паливо тощо);

г) інженерних та дослідно-конструкторських робіт, дизайну, художнього оформлення, ескізів та креслень, виконаних за межами України і безпосередньо необхідних для виробництва оцінюваних товарів;

3) роялті та інші ліцензійні платежі, що стосуються оцінюваних товарів та які покупець повинен сплачувати прямо чи опосередковано як умову продажу оцінюваних товарів, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті.

Зазначені платежі можуть включати платежі, які стосуються прав на літературні та художні твори, винаходи, корисні моделі, промислові зразки, торговельні марки та інші об`єкти права інтелектуальної власності.

Витрати на право відтворення (тиражування) оцінюваних товарів в Україні не повинні додаватися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари.

Порядок включення до ціни розрахунку роялті та ліцензійних платежів визначається Кабінетом Міністрів України;

4) відповідна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу товарів, що оцінюються, їх використання або розпорядження ними на митній території України, яка прямо чи опосередковано йде на користь продавця;

5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

7) витрати на страхування цих товарів.

Відповідно до ч. 4 ст. 53 МК України у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Відтак, стаття 53 МК України містить опис двох підстав, за яких митний орган може зобов`язати декларанта надати додаткові документи:

- у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

- у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість.

Згідно з частиною п`ятою статті 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Відповідно до частини 1 - 2 статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Згідно з ч. 5 ст. 54 МК України митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; 4) проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; 5) звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; 6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Відповідно до частини шостої статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Частиною 7 статті 54 МК України визначено, що у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей.

Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Водночас, наявність обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості митний орган зобов`язаний доводити в суді, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає Митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не усі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Зазначений правовий висновок Верховного Суду викладений у постанові від 13.10.2021 у справі №804/15600/15.

Відповідно до ч.3 статті 53 МКУ для підтвердження числового значення митної вартості товарів необхідно протягом 10 календарних днів надати такі додаткові документи на товари:1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 6) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини".

Суд зазначає, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів за МД у митного органу виникли сумніви щодо «дійсної вартості» та у правильності визначення митної вартості задекларованого товару: автобус MERCEDES-BENZ, модель SPRINTER 316 CDI, ідентифікаційний номер (номер кузова) НОМЕР_1 , 2012 р.в.. оскільки заявлений рівень митної вартості 5000 євро не відповідає рівню, за яким здійснюється митне оформлення подібних товарів на інших митницях Держмитслужби, найнижча з яких 16500 євро.

Враховуючи вимоги статті VII ГАТТ Митницею було встановлено, що згідно з інформацією з інтернет-сайту продажу транспортних засобів «mobile.de» за межами території України (відповідно, ціна вказаних ТЗ без митних платежів) схожі автобуси MERCEDES-BENZ SPRINTER, 2012 р.в. пропонувались до вільного продажу (тобто, за умов повної конкуренції) , наприклад, по такій ціні: 2012 р.в ціна 19 990 євро, 2012 р.в ціна 19 990 євро, 2012 р.в ціна 19 995 євро, 2012 р.в ціна 19 999 євро, 2012 р.в ціна 25 880 євро, 2012 р.в ціна брутто 28 950 євро/ціна нетто 24 378 євро.

Таким чином, як вказано у статті VII ГАТТ, такий чи подібний товар продавався або пропонувався до продажу при звичайному ході торгівлі за умови повної конкуренції на європейському сайті продажу транспортних засобів з урахуванням моделі та року випуску за ціною, яка є значно вищою ніж заявлена митна вартість 5000 євро, в яку окрім ціни самого транспортного засобу додана вартість транспортування, як стверджує Позивач.

Відповідачем було здійснено порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено. Витяг з бази даних Держмитслужби «Рівень цін», знеособлений відповідно до вимог статтей 11, 56 МКУ, надається разом з відзивом, в якому відображено ціновий діапазон митної вартості схожих до задекларованого товарів.

Інформація розміщена в ЄАІС носить об`єктивний характер і відображає узагальнену інформацію у сфері митної справи, при чому у ЄАІС Держмитслужби «Рівень цін по БД» є можливість переглядати та порівнювати повну назву товару, а у таблиці стовпці із номерами 34, 22, 43/1, 43/2, умови поставки, 11, 15 відповідають номерам граф митних декларацій, митне оформлення яких завершено, а також такі характеристики порівнюваних товарів як вагу, кількість, одиниці виміру оформлених митними органами України митних декларацій, а також вказано номер та дату цих декларацій, митну вартість у валюті за кг, за одиницю виміру та задавати параметри для пошукових запитів з метою більш точного порівняння оцінюваних товарів та встановити інші дані, які можуть вплинути на визначення розміру митної вартості.

Таким чином, при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів за МД у митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо «дійсної вартості» та у правильності визначення митної вартості задекларованого задекларованого автобуса 8 марки MERCEDES-BENZ, модель SPRINTER 2012 року виготовлення, код УКТЗЕД , оскільки заявлений рівень митної вартості 5000 євро не відповідає рівню, за яким здійснюється митне оформлення подібних товарів на інших митницях Держмитслужби, найнижча з яких 16500 євро.

Наявність у ЄАІС ДФС інформації про іншу митну вартість подібних товарів може бути підставою для витребування у декларанта додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості, про що зазначено у постановах Верховного Суду від 04 серпня 2021 року у справі №520/3421/19 та від 04 серпня 2021 року у справі №520/4787/19, у яких вказано що колегія суддів Верховного Суду погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що «Вищенаведеним спростовуються доводи позивача стосовно того, що у відповідача були відсутні підстави для поглибленої перевірки поданих документів та запиту додаткових документів у декларанта».

У Постанові від 15 серпня 2019 року №826/19400/15 Верховний Суд зазначив, що митний орган «має повноваження витребувати додаткові документи для перевірки правильності зазначеної митної вартості товару, за наявності підстав сумніву митної 9 оцінки товару, що переміщується через митний кордон України. В даних спірних правовідносинах у митниці виник обґрунтований сумнів щодо правильності заявленої митної вартості товару, оскільки відповідачем за результатами контролю із застосуванням системи управління ризиками було виявлено ризик можливого заниження митної вартості товару, що стало підставою здійснення перевірки правильності її визначення…

Крім того, при здійсненні порівняння рівня заявленої митної вартості товарів за митною декларацією ХХХ з рівнем митної вартості подібних за фізичними характеристиками товарів, митне оформлення яких вже здійснено, з`ясовано, що вартість заявлених до митного оформлення товарів є меншою від мінімального рівня митної вартості товарів, інформація по яким міститься у спеціалізованому програмно-інформаційному комплексі Єдиної автоматизованої інформаційної системи ДФС України. З урахуванням зазначеного,

Суд погоджується з висновком судів попередніх інстанцій, що наявність у ЄАІС Держмитслужби України інформації про іншу митну вартість ідентичних або аналогічних товарів може бути підставою для витребування у декларанта додаткових документів для підтвердження митної вартості

Відповідно до пункту 8 частини третьої статті 53 МКУ додатковим документом для підтвердження заявленої митної вартості є висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до пункту 3 частини 3 статті 52 МКУ декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право проводити цінову експертизу договору (контракту) шляхом залучення експертів.

Жодного реального/фактичного обґрунтування надто низької заявленої вартості саме задекларованого автобуса (а не «аналогічних» транспортних засобів) по відношенню до найнижчої «дійсної» вартості в розумінні статті VII ГАТТ цього автобуса Позивач не надає ні під час митного оформлення, ні під час судового розгляду (наприклад, висновку експерта про наявність значних пошкоджень транспортного засобу та вартість відновлювального ремонту, або перепробіг, або відсутність певного встановленого заводом-виробником обладнання та його вартість, тощо) як належних та допустимих доказів у цій справі.

Враховуючи вищевикладене, з урахуванням положень статті VII ГАТТ та Методичних рекомендацій №476, здійснивши порівняння вартості оцінюваного товару з товарами митне оформлення яких вже здійснено, та відповідно до правових висновків Верховного Суду у митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо «дійсної вартості» задекларованого автобуса та у правильності визначення заявленої митної вартості товару, оскільки заявлена митна вартість є значно нижчою, ніж та, за якою здійснюється продажна іноземних сайтах продажу транспортних засобів, а також значно нижчою ніж митна вартість, по якій здійснено митне оформлення схожих автобусів того самого року випуску на інших митницях Держмитслужби.

Суд також зазначає, що однією із встановлених митним органом розбіжностей, був той факт, що Позивач, який є Покупцем товару, здійснив доставку товару замість Продавця.

Ця обставина - що саме Позивач доставляв самоходом оцінюваний транспортний засіб до місця призначення (що, в свою чергу, суперечить заявленим умовам поставки DAP Хмельницький) - безпосередньо впливає на те «хто» в даному випадку поніс витрати на транспортування.

При цьому, позивач у позовній заяві не надав обґрунтування чому саме він як Покупець здійснив фактичну доставку придбаного ТЗ до місця призначення (всупереч заявленим умовам поставки).

Зокрема, в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості вказано про те, що існує ризик незаявлення до митного оформлення витрат на перевезення товару до місця ввезення на митну територію України оскільки товар переміщується на митну територію України безпосередньо імпортером (ПОКУПЦЕМ - ТОВ «КАРКОННЕКТ БУС ЮА»), що випливає з зазначеного в поданій попередній митній декларації (тим декларації ІМ ЕЕ), при цьому до митного оформлення заявлені умови поставки DAP (до м. Хмельницький), згідно з якими витрати на доставку товару мають здійснюватись ПРОДАВЦЕМ (фірмою «Klokker Auto's»).

Витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України є однією із складових митної вартості, визначених пунктом 5 частини 10 статті 58 МКУ.

Пунктом 4 Контракту визначено, що умовами поставки «Товару» згідно з цим контрактом вважати DAP-Хмельницький (згідно з Інкотермс-2010).

Офіційні правила тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати Incoterms 2010 визначає умови поставки DAP («Поставляється на місце») - продавець доставляє товар, коли товар знаходиться у розпорядженні покупця на транспортних засобах, що прибувають, готових до розвантаження у зазначеному місці призначення.

Відповідно до умов DAP, ризик переходить від продавця до покупця з пункту призначення, зазначеного у договорі постачання. Продавець здійснює поставку, коли товар надано у розпорядження покупця на транспортному засобі, що прибув, готовим до розвантаження, у погодженому місці призначення.

У рамках інкотерму DAP, товари вважаються доставленими Продавцем, коли вони передаються в розпорядження покупця на транспортному транспортному засобі, готовому до вивантаження в місці призначення, або на узгодженому пункті в такому місці. Місце доставки та місце призначення є однаковими відповідно до DAP Incoterm. Тому, продавець несе ризик, поки не передасть товар у розпорядження покупця за місцем призначення.

Таким чином, згідно умов поставки Інкотермс, які вказані у графі 20 митної декларації «DAP, Хмельницький» саме Продавець (фірма «Klokker Auto's») зобов`язаний забезпечити перевезення товару до погодженого сторонами місця призначення м. Хмельницький.

Фактично понесені витрати на транспортування в будь-якому разі існують/мають місце незалежно від умов поставки і того, хто їх поніс.

Відповідно до ІНКОТЕРМС умови поставки визначають сторону зовнішньоекономічного договору, яка організовує перевезення вантажу та здійснює його оплату. В Інкотермс немає прямої вимоги про так зване «автоматичне» включення при певних умовах поставки згаданих витрат у фактурну (контрактну, інвойсову) вартість товару, тому лише від Продавця залежить те, чи включив він ці витрати у фактурну вартість товару або чи був виставлений окремий рахунок на транспортні витрати, взаємозалік витрат, тощо.

В оскаржуваному випадку відповідно до інформації, внесеної під час перетину митного кордону у документі контролю за доставкою задекларованого товару типу ЕЕ №25UA07U5 від 05.02.2025 пропуск на митну територію України задекларованого транспортного засобу було здійснено 06.02.2025, при цьому фактичним перевізником був саме покупець оцінюваного транспортного засобу - ТОВ "КАРКОННЕКТ БУС ЮА".

Отже, здійснення доставки Покупцем ТОВ "КАРКОННЕКТ БУС ЮА" в даному конкретному випадку суперечить умовам Контракту, в якому Сторони узгодили умови поставки DAP, м. Хмельницький.

Враховуючи те, що Продавцем та Покупцем не дотримані умови поставки DAP-м. Хмельницький та що доставку задекларованого транспортного засобу до місця призначення м. Хмельницький забезпечував не Продавець, а фактично здійснив Покупець (ТОВ «КАРКОННЕКТ БУС ЮА») самостійно, отже і витрати на транспортування/доставку поніс саме ТОВ «КАРКОННЕКТ БУС ЮА», і ці витрати (які є складовими митної вартості) в зв`язку з цим не були включені Позивачем до митної вартості товару.

Суд зазначає, що позивач не надав належним обґрунтувань, чому саме «Покупець» ТОВ «КАРКОННЕКТ БУС ЮА» фактично здійснював в даному випадку доставку до місця призначення задекларованого ТЗ (що прямо впливає на такі складові митної вартості як витрати на транспортування та страхування, тощо) і яким чином ця обставина відповідає заявленим умовам поставки DAP-Хмельницький, згідно з якими доставити товар до місця призначення (м. Хмельницький) повинен би забезпечити Продавець - фірма «Klokker Auto's».

Крім того, у поданих Позивачем товаросупровідних документах відсутня інформація про те, що витрати на транспортування (наприклад, калькуляція від Продавця, або виокремлення їх у рахунку-фактурі, тощо) включені Продавцем до фактурної ціни 5000,00 євро за задекларований автобус, яка зазначена у рахунку № 2701252 від 27.01.2025, і що відсутні інші домовленості між Сторонами з цього питання.

В даному випадку митний орган встановив розбіжність щодо витрат на транспортування, в зв`язку з тим що при умові реального застосування сторонами умов поставки DAP-Хмельницький, вказану доставку мав би забезпечити Продавець оцінюваного товару - фірма «Klokker Auto's» , а не Покупець ТОВ " КАРКОННЕКТ БУС ЮА").

Щодо витрат на страхування суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 6 статті 377 МКУ товари за товарними позиціями 8701-8707, 8711, 8716 згідно з УКТ ЗЕД, які підлягають державній реєстрації, що були зареєстровані у відповідних реєстраційних органах іноземних держав і ввозяться в Україну для вільного обігу, повинні бути зняті з обліку в цих органах.

Відповідно до пункту 1.1 розділу ІІІ Правила митного контролю та митного оформлення транспортних засобів, що переміщуються громадянами через митний кордон України, затв. наказом Держмитслужби України від 17.11.2025 №1118, зареєстр. в МЮУ 25.11.2005 р. №1428/1118, одними із документів, які подаються для митного оформлення ТЗ, що ввозяться для вільного обігу на митній території України, - є реєстраційні (технічні) документи на транспортний засіб (якщо він перебував на обліку в реєстраційному органі іноземної держави чи України) з відмітками про зняття транспортного засобу з обліку, якщо такі документи видаються реєстраційним органом.

Задекларований автобус являється транспортним засобом, підлягав державній реєстрації (свідоцтво про реєстрацію від 18.08.2018), транспортувався дорогами загального користування своїм ходом, є об`єктом підвищеної небезпеки, при цьому доставлявся Позивачем самоходом (відомості граф 25 та 26 МД код 94 що означає «Автомобільний транспортний засіб, що переміщується своїм ходом як товар» згідно з Класифікатором видів транспорту, затв. наказом Міністерства фінансів України від 20.09.2012 №1011 (у редакції наказу МФУ від 01.06.2018 №541).

Таким чином, враховуючи що фактично доставку задекларованого транспортного засобу своїм ходом здійснено самостійно Позивачем (який є в даному випадку Покупцем задекларованого ТЗ) у Митниці були обґрунтовані сумніви щодо таких складових митної вартості як витрати на транспортування та страхування.

При цьому дана розбіжність була вказана митним органом в оскаржуваному рішенні КМВ, - залишилась не спростованою Позивачем ні під час митного оформлення, ні під час подання позову до суду.

Крім того встановлено, що продавець товару не відповідає його власнику, який зазначено в техпаспорті, отже існує ризик незаявлення до митного оформлення посередницьких послуг з продажу товару, в тому числі комісійної та брокерської винагороди.

У свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 від 18.08.2018 власником транспортного засобу вказано іншу особу Klokker, Industrieweg 24, 1231 KH Loosdrecht.

Однак згідно рахунка № 2701252 від 27.01.2025 продавала Позивачу задекларований автобус MERCEDES-BENZ, модель SPRINTER, ідентифікаційний номер (номер кузова) НОМЕР_1 , 2012 р.в. інша особа - Продавець «Klokker Auto's» Zuiderweg 131, 1221 HH Hilversum, NL.

Таким чином, продавав Позивачу задекларований автомобіль не його власник - Klokker, Industrieweg 24, 1231 KH Loosdrecht, вказаний у свідоцтві про реєстрацію ТЗ, а посередник «Klokker Auto's» Zuiderweg 131, 1221 HH Hilversum.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 06.05.2020 у справі №140/1713/19, перевіривши наведені у касаційній скарзі доводи позивача, підтвердив правильність застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального та процесуального прав, зазначив:

"Апеляційний суд не погодився з таким рішенням суду першої інстанції та дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову, мотивуючи таке рішення тим, що у Митниці були обґрунтовані сумніви щодо правильності визначення позивачем митної вартості, оскільки відповідно до рахунку-фактури від 05.04.2019 продавцем товару (власником) є компанія ASANTECH SP.Z.O.O. (ul. Francuska 49/46 Warszawa PL 03-905), а в технічному паспорті транспортного засобу № НОМЕР_1 від 27.02.2019 - компанія DE GA AUTO GMBH (TRUCHTHARI-ANGER, 36.MUNCHЕN); доказів переходу права власності від компанії DE GA AUTO GMBH до компанії ASANTECH SP.Z.O.O. не надано, в контракті від 25.03.2019 № 21/19-AS відсутня інформація щодо купівлі-продажу автомобіля, в тому числі, щодо ціни його придбання. …Суд апеляційної інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що у контролюючого органу були підстави для виникнення об`єктивних сумнівів щодо дійсної митної вартості автомобіля, заявленого позивачем до митного оформлення, з огляду на різні дані щодо попереднього власника автомобіля в документах, наданих позивачем, знаходження компаній, вказаних в технічному паспорті та в контракті, в різних державах, а відтак, і підстави для витребування додаткових документів. Позивач витребуваних контролюючим органом документів на підтвердження задекларованої митної вартості автомобіля не надав".

Таким чином, правовий висновок Верховного Суду, прийнятий у вказаній справі, полягає в тому, що різні дані щодо попереднього власника автомобіля в технічному паспорті та в контракті [як і в справі, що розглядається], серед інших, є обґрунтованою підставою для перевірки митним органом достовірності задекларованої митної вартості, викликаною об`єктивним сумнівом щодо дійсної митної вартості автомобіля, заявленого позивачем до митного оформлення,

Враховуючи наведене вище, суд встановив, що фірма Продавець «Klokker Auto's» (Німеччина), не була власником автомобіля, а лише посередником.

В такому випадку до складових митної вартості повинні включатись комісійні та брокерська винагорода за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів відповідно до підпункту «а» пункту 1 частини 10 статті 58 МКУ. Ці складові не були заявлені у МД від 10.02.2025 № 25UA51U1.

Суд також звертає увагу на умови оплати у Контракті.

Пунктом 6.1 Контракту, укладеного Позивачем з метою придбання транспортних засобів, Сторони домовились що: «Оплата за товар повинна проводитися на рахунок Продавця в Євро протягом не більше 6 місяців з дня оформлення рахунку». Такий (6 місяців) строк оплати за придбані транспортні засоби Покупцем, місце знаходження якого в країні, в якій ведуться воєнні дії, тобто в умовах підвищених ризиків ведення господарської діяльності, пов`язаних з воєнним станом в Україні, також додатково викликає сумніви, однак, так як Сторони вільні у своєму волевиявленні, в тому числі і щодо умов оплати, в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості митним органом нічого не вказано щодо «умов оплати» в якості сумнівів та розбіжностей у поданих товаросупровідних документах.

Контрактом обумовлено що оплата може проводитися як банківським переказом, так і внесенням готівкової валюти на зазначений у цьому Контракті розрахунковий рахунок Продавця (пункт 6.2) та про те, що допускається оплата Товару частинами або оплата поставки одночасно (пункт 6.4).

Позивачем під час митного оформлення було надано платіжну інструкцію в іноземній валюті № 15 від 29.01.2025.

В зв`язку з такими невизначеними умовами оплати в Контракті, неможливо однозначно стверджувати що Позивач сплатив згідно вказаної платіжної інструкції «повну» (оплата поставки одночасно) чи «часткову» (оплата частинами) вартість задекларованого ТЗ.

Враховуючи вищевказане, правомірним є висновок митного органу про те, що подані до митного оформлення документи не містять числових значень витрат (складових митної вартості), визначених частиною 10 статті 58 МКУ, в зв`язку з чим в рішенні КМВ митним органом було вказано про це.

Отже, у відповідності до статті VII ГАТТ, є підстави вважати, що подані до митного оформлення документи, які подавались до митного оформлення не містять достовірної інформації щодо «дійсної вартості» товару.

Таким чином, документи не містять відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари та документально підтверджених даних щодо складових митної вартості товарів, що унеможливлює застосування першого основного методу визначення митної вартості за ціною договору щодо товарів, які імпортуються».

Суд вважає, що враховуючи вищевикладене, подані Позивачем під час митного оформлення документи не містять документально підтверджених даних щодо складових митної вартості товарів, що унеможливлює застосування першого основного методу визначення митної вартості за ціною договору щодо товарів, які імпортуються, та відповідно до статті 18 VII ГАТТ у Митниці як у контролюючого органу були обгрунтовані підстави вважати, що подані до митного оформлення документи, які подавались до митного оформлення не містять достовірної інформації щодо дійсної вартості задекларованого транспортного засобу.

Отже, визначення митної вартості на підставі дійсної вартості та інформації з баз даних Держмитслужби відповідає положенням і статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT), так і статті 64 МКУ.

Інформація по митній декларації від 31.12.2024 № 24UA60U6, яка стала джерелом числового значення митної вартості товару при прийнятті оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів надається у вигляді витягу з бази даних Держмитслужби ЄАІС «Рівень цін» з урахуванням вимог статтей 11 та 56 МКУ стосовно додержання вимог щодо конфіденційності інформації.

Відповідно до бази даних ЄАІС Держмитслужби за митною декларацією від 31.12.2024 № 24UA60U6 було здійснено за найнижчим рівнем митної вартості у розмірі 16500 євро митне оформлення найбільш схожого до задекларованого автобуса.

Отже, в даному випадку митний орган здійснив порівняння (за кодом УКТЗЕД, моделлю та роком випуску) митних вартостей схожих автобусів, митне оформлення яких завершено в максимально наближений час (період із 01.10.2024 по 10.02.2025) і як джерело визначеної вартості обрав за пошуковим критерієм «100 найдешевших», якраз, і найбільш схожий до задекларованого за всіма відомими митному органу технічними характеристиками транспортний засіб (марка, модель, календарний рік виготовлення транспортного засобу, тип, потужність, об`єм двигуна, вага, тощо та часові проміжки митного оформлення).

Таким чином, під час виконання митних процедур контролю за митною декларацією від 10.02.2025 №25UA51U1 Хмельницькою митницею були опрацьовані подані разом з нею товаросупровідні документи, за результатами чого у митного органу були вагомі підстави вважати що документи подані до митного оформлення не містять достовірної інформації щодо дійсної вартості оцінюваного транспортного засобу відповідно до статті VII ГАТТ, оскільки заявлений рівень митної вартості оцінюваного автобуса не був підтверджений документально.

При цьому, позивач не спростував належними доказами жодної розбіжності у поданих товаросупровідних документах, в тому числі і щодо того, що саме ним (Покупцем) були понесені витрати на доставку/транспортування до м. Хмельницький як місця призначення (складова митної вартості) придбаного товару. Подані документи були недостатніми та у своїй сукупності не спростовували сумнівів щодо правильності визначення митної вартості, а також декларантом не було надано додаткових документів, які б підтверджували б включення до митної вартості усіх складових, передбачених частиною 10 статті 58 МКУ.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що подані до митного оформлення документи не містили окремих відомостей щодо належним чином підтверджених числових значень складових митної вартості товару, а також такі розбіжності у документах, які прямо впливали на обґрунтованість заявленої митної вартості.

Статтею 64 МКУ, яка встановлює правила застосування безпосередньо резервного (шостого) методу визначення митної вартості, передбачено, що митна вартість товарів у цьому випадку повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

Відповідно до пунктів 7 та 8 частини 3 статті 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право:

- у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана;

- у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування.

Однак, така вимога до митного органу не надходила.

Враховуючи наведене, відповідач правомірно визначив митну вартість імпортованого товару не за ціною договору як основним методом, а із застосуванням резервного методу, який застосовано з врахуванням поданих документів доданих до митної декларації. Отже, оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів №UA400000/2025/000031/2 від 10 лютого 2025 року є правомірним та таким, що прийняте на підставі норм Митного кодексу України з врахуванням наявних в матеріалах справи доказів, а тому позовні вимоги не підлягають задоволенню.

З врахуванням положень статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні позовних вимог товариства з обмеженою відповідальністю "КАРКОННЕКТ БУС ЮА" до Хмельницької митниці про визнання протиправним та скасування рішення №UA400000/2025/000031/2 від 10 лютого 2025 року та зобов`язання вчинити дії - відмовити.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач:Товариство з обмеженою відповідальністю "КАРКОННЕКТ БУС ЮА" (автодорога Житомир-Чернівці, 143км+558м,м. Старокостянтинів,Хмельницький р-н, Хмельницька обл.,31150 , код ЄДРПОУ - 45438639)
Відповідач:Хмельницька митниця (вул. Пілотська, 2,м. Хмельницький,Хмельницька обл., Хмельницький р-н,29010 , код ЄДРПОУ - 43997560)

Головуючий суддя О.П. Шевчук