Справа № 520/11671/25
Суддя: Волошин Д.А.
Дата ухвалення: 2025-05-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

19 травня 2025 р. № 520/11671/25

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Дмитро Волошин, розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області щодо непроведення перерахунку одноразової грошової допомоги при звільненні ОСОБА_1 ;

- зобов`язати Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області здійснити ОСОБА_1 перерахунок та виплату одноразової грошової допомоги при звільненні, з урахуванням раніше отриманих сум у розмірі 74 199,60 грн, виходячи з грошового забезпечення, яке перераховано на виконання судового рішення по справі № 520/1588/24.

Ухвалою від 13.05.2025 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано позивачу термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду з належним обґрунтуванням поважності причин пропуску строку та доказів поважності таких причин.

Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху доставлена представнику позивача до електронного кабінету у системі "Електронний суд" 13.05.2025 о 20:04, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Від представника позивача 14.05.2025 до Харківського окружного адміністративного суду через систему "Електронний суд" надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви, в якій представник позивача зазначив обґрунтування щодо пропуску позивачем строку звернення до суду. Представник позивача зазначив, що ГУ ДСНС в Харківській області на виконання постанови ДААС по справі № 520/1588/24 було перераховано позивачу 11.04.2025 заборгованість по грошовому забезпеченню, якою є різниця між належним перерахованим грошовим забезпеченням та неналежним сплаченим та, утримано податки та збори. Таким чином, і розмір вихідної допомоги позивача підлягав приведенню у відповідність грошовому забезпеченню, право на яке позивач підтвердив у судовому порядку. При цьому, такі дії відповідач повинен був вчинити після виконання рішення по справі № 520/1588/24, а саме з 11.04.2025, однак не вчинив. За доводами представника позивача, позивач не знав про невчинення відповідачем дій щодо перерахунку грошової допомоги при звільненні позивача.

Дослідивши вказану заяву, суд зазначає наступне.

Згідно з абзацом 1 частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Приписами частини 1 статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або ж іншими законами.

Приписами частин третьої і п`ятої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Приписами ч.ч.1 та 2 ст.233 КЗпП України у редакції, чинній до 19.07.2022, передбачалося, що працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до місцевого загального суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення. У разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Законом України №2352-IX від 01.07.2022 «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин» (далі Закон №2352-IX), який набрав чинності 19.07.2022, внесено зміни до деяких законодавчих актів України, у тому числі до КЗпП України, і відповідно до ч.ч.1 та 2 ст.233 КЗпП України.

Відповідно до частин першої та другої статті 233 Кодексу законів про працю України (в редакції, чинній на момент подання позовної заяви), працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні.

Суд зазначає, що положення статті 233 КЗпП України у частині, що стосуються строку звернення до суду у справах, пов`язаних з недотриманням законодавства про оплату праці, мають перевагу в застосуванні перед частиною п`ятою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, зважаючи на гарантування конституційного права на своєчасне одержання винагороди за працю та рівність усіх працівників у цьому праві.

Отже, зважаючи на зміст спірних правовідносин, позивачу, в даному випадку, встановлено тримісячний строк для звернення до суду за захистом своїх прав, свобод та інтересів.

Суд зазначає, що до 19.07.2022 КЗпП України не обмежував будь-яким строком право працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати. Після цієї дати строк звернення до суду з трудовим спором, у тому числі про стягнення належної працівнику заробітної плати, обмежений трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Аналогічний правовий висновок викладений у рішенні Верховного Суду від 06.04.2023 у справі №260/3564/22 та від 19.01.2023 у справі №460/17052/21.

Так, у межах даної справи позивач оскаржує бездіяльність Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області щодо непроведення перерахунку одноразової грошової допомоги при звільненні.

При цьому, з матеріалів справи судом встановлено, що позивач виключений з кадрів Головного управління ДСНС України в Харківській області з 30.06.2023, що вбачається з витягу з наказу № 304 від 30.06.2023.

Отже, спірні правовідносини виникли, починаючи з 30.06.2023, після звільнення позивача з ГУ ДСНС України в Харківській області, тобто вже за нової редакції положень статті 233 КЗпП України, а тому до них підлягає застосуванню тримісячний строк звернення.

Разом із тим, позивач звернувся до суду з даною позовною заявою 09.05.2025, тобто зі значним пропуском тримісячного строку.

Суд зазначає, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Щодо посилань представника позивача на те, що позивач дізнався про порушення своїх прав лише після перерахунку його грошового забезпечення на виконання рішення суду у справі № 520/1588/24, тобто 11.04.2025, суд зазначає, що такі доводи не приймаються судом до уваги, зважаючи на те, що позивач виключений з кадрів Головного управління ДСНС України в Харківській області з 30.06.2023, що вбачається з витягу з наказу № 304 від 30.06.2023.

Починаючи з 30.06.2023 (після звільнення зі служби) позивач повинен був знати про неналежне нарахування йому одноразової грошової допомоги при звільненні. Відомостей щодо вчинення позивачем будь-яких дій у розумні строки задля перерахунку та виплати йому одноразової грошової допомоги при звільненні матеріали справи не містять.

Окрім того, звертаючись з відповідним позовом у справі № 520/1588/24 щодо перерахунку його грошового забезпечення позивач зазначив, що про порушення своїх прав він дізнався, звернувшись за правничою допомогою та отримавши відповідь від ГУ ДСНС України в Харківській області від 21.11.2023 на адвокатський запит його представника.

Суд зазначає, що відповідно до статті 234 КЗпП України в разі пропуску з поважних причин строків, установлених статтею 233 цього Кодексу, суд може поновити ці строки, якщо з дня отримання копії наказу (розпорядження) про звільнення або письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені працівникові при звільненні (стаття 116), минуло не більше одного року.

Отже, зважаючи на приписи статті 234 КЗпП України, суд зазначає, що з того моменту, як позивач дізнався про порушення свого права та до моменту звернення позивача до суду з даним позовом, минуло більше року.

Отже, зазначені доводи представника позивача не доводять наявності поважних причин пропуску строку звернення позивача до суду.

Більш того, звернення позивача до суду з позовом щодо перерахунку його грошового забезпечення в січні 2024 року (справа № 520/1588/24) свідчить про відсутність об`єктивних перешкод для звернення позивача до суду за захистом своїх прав.

Інших доводів щодо причин пропуску позивачем строку звернення до суду заява представника позивача не містить.

Відтак, викладені представником позивача доводи не доводять підстав поважності пропуску строку звернення до суду.

Таким чином, позивач так і не навів достатніх та переконливих аргументів на підтвердження наявності об`єктивних, непереборних та істотних перешкод на звернення позивача до суду, які б завадили йому звернутися з цим позовом протягом встановленого законом строку, а тому наведені позивачем обставини суд визнає недостатніми для висновку про те, що позивач своєчасно звернувся до суду.

З огляду на викладене, суд робить висновок про відсутність підстав для поновлення строку звернення позивача до суду.

Згідно пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Згідно пункту 9 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Керуючись статтями 122, 123, 169, 293, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Кодексом адміністративного судочинства України.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 цього Кодексу. Оскарження ухвали суду, яка не передбачена статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Дмитро ВОЛОШИН