Справа № 160/22840/24
Суддя: Чабаненко С.В.
Дата ухвалення: 2025-05-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

19 травня 2025 року м. Дніпросправа № 160/22840/24

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Чабаненко С.В. (доповідач),

суддів: Білак С.В., Юрко І.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Південно-Східного міжрегіональне управління Державної служби з питань праці на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27 листопада 2024 року в адміністративній справі №160/22840/24 за позовом ОСОБА_1 до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці (далі відповідач, Держпраці), в якому просив:

- визнати протиправною бездіяльність Південно Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці щодо неутворення комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) після отримання 24.10.2023 року повідомлення Державної установи «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» від 13.10.2023 № 08/21-2393 про хронічне професійне захворювання (отруєння) у ОСОБА_1

- зобов`язати Південно Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці протягом 10 (десяти) робочих днів провести розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 та за результатами розслідування скласти акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27 листопада 2024 року задоволено частково позовні вимоги, а сам суд:

- визнав протиправними дії Південно Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці щодо неутворення комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) після отримання 24.10.2023 року повідомлення Державної установи «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» від 13.10.2023 № 08/21-2393 про хронічне професійне захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 ;

- зобов`язав Південно Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці протягом 10 (десяти) робочих днів провести розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 та за результатами розслідування скласти акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4;

- у задоволенні решти позовних вимог - відмовив.

Стягнув на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці сплачені позивачем судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору у розмірі 1211,20 грн.

Відповідач не погодився з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та відмовити у задоволенні позову через неповне з`ясування всіх обставин, що мають значення для справи та неправильне застосування норм матеріального права.

В обґрунтування скарги зазначено, що нормативно-правовим актом Кабінету Міністрів України, зокрема, на роботодавця покладені виконання певних дій та зобов`язань, необхідних для проведення розслідування обставин і причин виникнення хронічних професійних захворювань (отруєнь).

На виконання вимог пункту 105 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 р. № 337 (далі Порядок № 337) та з метою утворення комісії з розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), Міжрегіональне управління направило до ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАД ВУГІЛЛЯ» лист «Про надання інформації про представників для утворення комісії з розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння)» та повідомило ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАД ВУГІЛЛЯ», що станом на 03.01.2024 до Південно- Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці не надійшла письмова інформація про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представників підприємства, яких пропонується включити до складу комісії з розслідування працівників ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ, зокрема, у ОСОБА_1 .

Крім того, вищезазначеним листом повідомило про необхідність у найкоротший термін надати до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці письмову інформацію про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представників підприємства, яких пропонується включити до складу комісії з розслідування.

Однак, ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» не надало Міжрегіональному управлінню письмову інформацію про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представників підприємства, яких пропонується включити до складу комісії з розслідування причин виникнення хронічного захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 .

Таким чином, розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання у Киричка Геннадія Петровича не проводилося, акт за формою П-4 не складався у зв`язку з ненаданням ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» письмової інформації про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представників, яких пропонується включити до складу комісії з розслідування.

15.04.2024 до Міжрегіонального управління від ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ надійшов Лист «Щодо участі в роботі комісії з розслідування професійних захворювань» № 13/891 від 01.04.2024 (вх.№ 10305/ПС/1-24 від 15.04.2024) щодо інформації про представників від роботодавця, які пропонуються до складу комісій з розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), зокрема, у ОСОБА_1 .

Таким чином, ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ надало Міжрегіональному управлінню письмову Інформацію про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представників, яких пропонується включити до складу комісії з розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) стосовно ОСОБА_1 - після спливу строку дії повідомлення за формою П-3 (строк дії повідомлення до 12.04.2024), що зробило неможливим виконання пункту 105 Порядку N° 337,

Міжрегіональне управління своїм листом від 30.04.2024 «Про надання інформації про представників для утворення комісії з розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 », повідомило ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ», що строк дії повідомлення ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» від 13.10.2023 № 08/21-2393 про хронічне професійне захворювання (отруєння) у Киричка Геннадія Петровича О.В., працівника ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ імені ГЕРОЇВ КОСМОСУ ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» (далі - П-3 Киричка Г.П.) сплинув 12.04.2024.

Крім того, вищезазначеним Листом наголосило, що ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» необхідно суворо дотримуватися вимог пункту 105 Порядку № 337 в частині надання протягом однієї доби з моменту одержання повідомлення за формою П-3 до Південно- Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці письмової інформації про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), якого пропонується включити до складу комісії з розслідування. У разі відмови дотримання пункту 105 Порядку № 337, надавати обґрунтовану відповідь з посиланням на діючі нормативно-правові акти.

Також, Міжрегіональне управління листом від 01.05.2024, проінформувало ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» про те, що строк дії П-3 ОСОБА_1 сплинув 12.04.2024 відповідно до пункту 101 Порядку № 337 .

До Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці 25.04.2024 надійшли листи з письмовою інформацією про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників) роботодавця ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ», яких пропонується включити до складу комісії з виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 працівника ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ імені ГЕРОЇВ КОСМОСУ ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ». Тобто, Письмові інформації надіслано у період вичерпаного строку дії П-3 ОСОБА_1 .

Відсутність своєчасного надсилання Письмових інформацій, а також ігнорування роботодавцем ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» листів Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про надання інформації, призвело до невиконання пункту 106 Порядку в частині утворення комісії з проведення розслідування обставин і причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 .

Тому, розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання у ОСОБА_1 відповідно до вимог Порядку не проводилось, акт за формою П-4 не складався.

Таким чином, на думку скаржника, з боку Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, були проведені всі необхідні заходи щодо утворення комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 , які передбачені чинним законодавством України.

Однак, з незалежних від Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці обставин, у зв`язку з ненаданням письмової інформації від ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представників, яких пропонується включити до складу комісії з розслідування, зробило неможливим виконання пункту 105 Порядку N8 337 в частині утворення комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 , працівника ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ імені ГЕРОЇВ КОСМОСУ ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ».

Скаржник вважає, що право позивача було порушено з боку ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ, яке своїми неправомірними діями несвоєчасно надало Міжрегіональному управлінню письмову інформацію про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), якого пропонується включити до складу комісії з розслідування причин виникнення хронічного захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 .

Таким чином, Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці є неналежним відповідачем у справі.

Відповідно до частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції розглянув справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Суд, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, здійснюючи апеляційний перегляд у межах доводів та вимог апеляційної скарги, відповідно до частини 1 статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України, встановив наступне.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є громадянином України, відповідно до копії паспорту серії НОМЕР_1 .

Позивач з 19.09.2011 до 06.01.2023 працював ВСП «Шахтоуправління імені Героїв Космосу» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» з повним робочих днем під землею в шкідливих умовах, що підтверджується копією трудової книжки НОМЕР_2 , яка наявна в матеріалах справи.

Південно-Східне міжрегіональне управління державної служби з питань праці листом від 07.06.2023 року надіслало до КНП «Павлоградська лікарня інтенсивного лікування», Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» відповідно до Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 року № 337, інформаційну довідку про умови праці ОСОБА_1 , працівника ВСП «Шахтоуправління імені Героїв Космосу» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля».

Суд встановив, що ОСОБА_1 проходив обстеження та лікування із виписки з амбулаторної картки амбулаторного (стаціонарного) хворого від 12.10.2023, останньому встановлені діагнози, зокрема:

- хронічне обструктивне захворювання легень другої стадії (пиловий бронхіт другої стадії, емфізема легень другої стадії) , група В , легенева недостатність другого ступеня;

- хронічна двобічна сенсоневральна (нейросенсорна) припухлуватість другого ступеня (з помірним зниженням слуху) за класифікацією В.О. Остапкович і Н.І. Пономарьової.

Відповідно до медичного висновку лікарсько-експертної комісії спеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» про наявність хронічного професійного захворювання (отруєння) від 12.10.2023, протоколом № 1148 встановлено діагноз професійних захворювань.

Від Державної установи "Український науково-дослідний інститут промислової медицини" 13.10.2024 року вих. № 08/21-2393 на адресу ВСП «Шахтоуправління героїв космосу ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» направлено повідомлення про хронічне захворювання (отруєння) форми П-3.

Це повідомлення підписано головним лікарем Державної установи «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» Марією Савочкіною та направлено 20 вересня 2023 в порядку визначеному Постановою 337.

Однак, акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 згідно з додатком 21 Порядку №337 не було складено, розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) не проводилось, комісія з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) не створювалась.

У зв`язку із цим представник позивача 26.04.2024 звернувся до відповідача із адвокатським запитом щодо проведення розслідування обставин і причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 .

Листом №ПС/1/8564-24 від 06.05.2024 року Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці повідомило: «До Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці 15.04.2024 надійшов лист з письмовою інформацією про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представників роботодавця ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ», яких пропонується включити до складу комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 , працівника ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ІМЕНІ ГЕРОЇВ КОСМОСУ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» (далі - Інформація), в той час коли 12.04.2024 сплинув строк дії - П-3 Киричка Г.П.

Листами від 30.04.2024 та 01.05.2024 відповідач повідомив роботодавця ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» та ДУ «УКРАЇНСЬКИЙ НАУКОВО-ДОСЛІДНИЙ ІНСТИТУТ ПРОМИСЛОВОЇ МЕДИЦИНИ». Південно-Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці на ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» 27.10.2023 та 03.01.2024 направив листи з вимогами надання Інформації, але відповідь не надійшла.

Відсутність своєчасного надсилання Інформації, а також ігнорування роботодавцем ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» листів Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про надання інформації, призвело до невиконання пункту 105 Порядку в частині утворення комісії з проведення розслідування обставин і причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 .

Проведення розслідування обставин і причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) комісією з розслідування, до складу якої не входить представник роботодавця, суперечить вимогам Порядку».

На думку позивача, внаслідок вищенаведеного порушення його права на розгляд причин розладу здоров`я та їх зв`язок з впливом шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу під час роботи, внаслідок чого отримано професійне захворювання.

Позивач, не погоджуючись із бездіяльністю відповідача щодо неутворення комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та фактам, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року № 96 затверджено положення про Державну службу України з питань праці (далі - Положення).

Відповідно до ст. 1 Положення Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Пунктом 13 статті 4 Положення встановлено, що Держпраці відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, здійснює контроль за своєчасністю та об`єктивністю розслідування нещасних випадків на виробництві, їх документальним оформленням і веденням обліку, виконанням заходів з усунення причин нещасних випадків, а пункт 27 встановлює, що дана установа проводить, у тому числі, розслідування та веде облік аварій і нещасних випадків, які підлягають спеціальному розслідуванню, аналізує їх причини, готує пропозиції щодо запобігання таким аваріям і випадкам.

Статтею 9 Положення встановлено, що Держпраця у межах повноважень, передбачених законом, на основі та на виконання Конституції та законів України, актів Президента України, постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, актів Кабінету Міністрів України, наказів Мінсоцполітики видає накази організаційно-розпорядчого характеру, організовує і контролює їх виконання.

Основні положення щодо реалізації конституційного права працівників на охорону їх життя і здоров`я у процесі трудової діяльності, на належні, безпечні і здорові умови праці, визначені Законом України від 14 жовтня 1992 року №2694-ХІІ «Про охорону праці» (далі Закон №2694-ХІІ), який регулює за участю відповідних органів державної влади відносини між роботодавцем і працівником з питань безпеки, гігієни праці та виробничого середовища і встановлює єдиний порядок організації охорони праці в Україні.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про охорону праці» державна політика в галузі охорони праці базується, зокрема, на принципах: пріоритету життя і здоров`я працівників, повної відповідальності роботодавця за створення належних, безпечних і здорових умов праці; соціального захисту працівників, повного відшкодування шкоди особам, які потерпіли від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань; встановлення єдиних вимог з охорони праці для всіх підприємств та суб`єктів підприємницької діяльності незалежно від форм власності та видів діяльності.

Відповідно до ст. 22 Закону України «Про охорону праці» роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок.

За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування.

У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця.

Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене у судовому порядку.

Відповідно до статті 22 Закону України Про охорону праці і статті 30 Закону України Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування Кабінет Міністрів України постановою від 17 квітня 2019 р. № 337 затвердив Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві.

Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року за № 337 визначає процедуру проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, що сталися з особами, визначеними частиною першою статті 29 Закону України Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування (п.1).

Вимоги цього Порядку поширюються на всіх юридичних і фізичних осіб, які відповідно до законодавства використовують найману працю, та осіб, зазначених у пункті 1 цього Порядку (п.2).

Відповідно до пункту 101 Порядку № 337 спеціалізованими профпатологічними закладами охорони здоров`я стосовно кожного хворого складається повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 (далі - повідомлення за формою П-3) згідно з додатком 19. Повідомлення за формою П-3 протягом трьох робочих днів після встановлення діагнозу надсилається керівникові підприємства (установи, організації), шкідливі виробничі фактори на якому призвели до виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), територіальному органу Держпраці, який здійснює державний нагляд (контроль) за підприємством (установою, організацією), територіальному органові Пенсійного фонду України за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), а також профпатологу, який направив хворого до спеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я.

Строк дії повідомлення за формою П-3 становить шість місяців з моменту встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) у працівника.

У разі коли хворий працював на кількох підприємствах (в установах, організаціях), де були умови для розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння), або за кількома професіями, під час роботи за якими були умови для розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння), повідомлення за формою П-3 надсилається на останнє підприємство (в установу, організацію), де він працював за професією, під час роботи за якою були умови для розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння).

Згідно з пунктом 105 Порядку № 337 після отримання повідомлення за формою П-3 керівник територіального органу Держпраці утворює протягом трьох робочих днів комісію з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) (далі - комісія з розслідування), до складу якої входять представники територіального органу Держпраці (голова комісії), закладу охорони здоров`я, що надає медичну допомогу працівникам підприємства (установи, організації), де працює хворий, або за місцем його проживання (якщо він не працює), роботодавця, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня), вищого органу профспілки, територіального органу Пенсійного фонду України за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), а також у разі потреби представники інших органів.

Зазначені заклади, органи та організації протягом однієї доби з моменту одержання повідомлення за формою П-3 повинні надати територіальному органові Держпраці письмову інформацію про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), якого пропонується включити до складу комісії з розслідування.

За положенням пунктом 106 Порядку № 337, у разі ліквідації підприємства (установи, організації) без правонаступника до складу комісії з розслідування входять представники органу Держпраці, який здійснював державний нагляд (контроль) за підприємством (установою, організацією) (голова комісії), місцевої держадміністрації за місцем реєстрації підприємства (установи, організації), шкідливі виробничі фактори на якому призвели до хронічного професійного захворювання (отруєння), територіального органу Пенсійного фонду України за місцезнаходженням підприємства (установи, організації), закладу охорони здоров`я, який запідозрив професійний характер хронічного захворювання, та вищого профспілкового органу.

Як визначено пунктом 107 Порядку № 337, розслідування випадку хронічного професійного захворювання (отруєння) проводиться протягом 10 робочих днів після утворення комісії з розслідування. Якщо з об`єктивних причин розслідування не може бути проведене у зазначений строк, він може бути продовжений керівником територіального органу Держпраці, що утворив комісію, але не більш як на один місяць. Копія відповідного наказу надсилається всім членам комісії з розслідування.

На підставі пункту 109 Порядку № 337, розслідування причин виникнення двох і більше хронічних професійних захворювань, на які страждає одна особа, проводиться з урахуванням фактів встановлення професійного характеру таких захворювань за наявності повідомлення за формою П-3. В акті розслідування зазначаються відомості щодо виявлення раніше у такої особи хронічного професійного захворювання (отруєння), діагноз, рік його виявлення, а також усі супутні захворювання загального профілю.

Пунктом 110 Порядку № 337 визначено, що роботодавець зобов`язаний в установлений для проведення розслідування строк подати комісії з розслідування: відомості про професійні обов`язки працівника, документи та матеріали, що характеризують умови праці на робочому місці (дільниці, цеху); необхідні результати експертизи, лабораторних досліджень для проведення оцінки умов праці; матеріали, що підтверджують проведення інструктажів з охорони праці, копії документів, що підтверджують видачу працівникові засобів індивідуального захисту; приписи або інші документи, що раніше видані територіальним органом Держпраці та стосуються даного хронічного професійного захворювання (отруєння); результати медичних оглядів працівника (працівників), інші матеріали.

Згідно з пунктами 111-114 Порядку № 337 роботодавець повинен забезпечити комісію з розслідування приміщенням, транспортними засобами та засобами зв`язку, організувати друкування, тиражування та оформлення в необхідній кількості матеріалів розслідування, у тому числі акта розслідування хронічного професійного захворювання (отруєння).

Комісія з розслідування зобов`язана: розробити програму розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння); розподілити функції між членами комісії, розглянути питання щодо необхідності залучення до її роботи експертів; провести розслідування обставин і причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння); скласти акт розслідування хронічного професійного захворювання (отруєння).

Комісія з розслідування проводить оцінку умов праці працівника за матеріалами раніше проведеної атестації робочих місць, архівних даних підприємства (установи, організації), територіального органу Держпраці, наукових установ, характеристики виробничих факторів на аналогічних виробництвах, результатів обстежень і досліджень, проведених атестованими лабораторіями в установленому законодавством порядку, вивчає приписи органів державного нагляду за охороною праці, подання посадових осіб територіальних органів Пенсійного фонду України та представників профспілок, інструкції з охорони праці працівників, заключні акти періодичних медичних оглядів, накази (рішення, розпорядження) адміністрації підприємства про порушення працівником вимог правил та інструкцій з охорони праці, строків проходження періодичних медичних оглядів, картки обліку індивідуальних доз опромінення на робочому місці із джерелами іонізуючого випромінювання, одержує письмові пояснення посадових осіб, інших працівників з питань, пов`язаних із розслідуванням причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), а у разі потреби вимагає проведення додаткових досліджень на робочому місці та бере участь у них, вивчає первинну медичну документацію хворого.

Розслідування причин виникнення професійних захворювань у працівників, направлених на роботу за межі підприємства (установи, організації), проводиться комісією з розслідування, головою якої є представник територіального органу Держпраці, що здійснює нагляд за підприємством (установою, організацією), шкідливі виробничі фактори на якому призвели до виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння). Підприємство (установа, організація), де виявлено хронічне професійне захворювання (отруєння), повинно повідомити про це підприємству (установі, організації), працівником якого є хворий, та територіальному органові Пенсійного фонду України. В роботі комісії з розслідування такого випадку обов`язково беруть участь представники підприємства (установи, організації), працівником якого є хворий, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня), представник вищого профспілкового органу, територіального органу Пенсійного фонду України за місцезнаходженням підприємства (установи, організації).

Відповідно до пункту 117-118 Порядку № 337 за результатами розслідування комісія складає акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 (далі - акт за формою П-4) згідно з додатком 21. Акт за формою П-4 є документом, в якому зазначаються основні умови, обставини та причини виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), заходи щодо запобігання розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння) та забезпечення нормалізації умов праці, а також встановлюються особи, які не виконали відповідні вимоги законодавства.

Акт підписується головою та всіма членами комісії з розслідування. У разі незгоди із змістом акта член комісії з розслідування підписує його з відміткою про наявність окремої думки, яку викладає письмово, підписує та додає до акта як його невід`ємну частину.

Акт за формою П-4, підписаний членами комісії з розслідування, протягом доби затверджується керівником територіального органу Держпраці та завіряється печаткою.

Отже, спеціалізованими профпатологічними закладами охорони здоров`я складається повідомлення за формою П-3 строком дії шість місяців з моменту встановлення діагнозу, яке протягом трьох робочих днів надсилається, зокрема, керівникові підприємства та органу Держпраці. Підприємство після отримання повідомлення протягом однієї доби повинні надати територіальному органові Держпраці письмову інформацію про осіб які пропонується включити до складу комісії з розслідування. Орган Держпраці після отримання повідомлення утворює комісію протягом трьох робочих днів.

Як свідчать матеріали справи, відповідач після отримання повідомлення 24.10.2024 не утворив комісію у визначений законодавством строк та розслідування випадку хронічного професійного захворювання (отруєння) протягом 10 робочих днів після утворення комісії з розслідування не провів.

Безпідставними є доводи апелянта, що письмову інформацію роботодавцем ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» щодо складу комісії підготовлено у період вичерпаного строку дії П-3 ОСОБА_1 , оскільки, як вірно зазначено судом першої інстанції, відповідач не був позбавлений права у разі не виконання підприємством своїх обов`язків включити до складу комісії з проведення розслідування причин виникнення професійного захворювання замість представника роботодавця представника місцевої адміністрації.

З огляду на вищевикладене, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що на відповідача як на орган, який здійснював державний нагляд (контроль) за останнім підприємством (установою, організацією), на якому працював позивач, Порядком № 337 покладено обов`язок виконати вимоги цього Порядку.

Крім того неможливість виконання відповідачем та підприємство своїх обов`язкове, не може створювати для особи непропорційний та надмірний тягар, та негативні наслідки.

Оскільки саме держава не виконала свій обов`язок запровадити чітку процедуру утворення комісії з проведення розслідування причин виникнення професійного захворювання та проведення розслідування нещасного випадку на виробництві, що сприяло б юридичній визначеності у спірних правовідносинах, то негативні наслідки вказаної бездіяльності мають покладатися саме на державу.

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 20 березня 2018 року у справі №819/1249/17.

Таким чином, відповідач не виконав вимоги Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві.

За таких обставин колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення адміністративного позову.

За приписами пункту 1 частини першої статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвали судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Оскільки судове рішення в межах доводів апеляційної скарги є обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстав для її задоволення та скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.

Керуючись статтями 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 327, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Південно-Східного міжрегіональне управління Державної служби з питань праці залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27 листопада 2024 року в адміністративній справі №160/22840/24 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню до Верховного Суду, крім випадків, встановлених п.2 ч.5 ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий - суддя С.В. Чабаненко

суддя С.В. Білак

суддя І.В. Юрко