Справа № 404/343/25
Суддя: Головко О.В.
Дата ухвалення: 2025-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
20 травня 2025 року м. Дніпросправа № 404/343/25
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Головко О.В.
перевіривши в м. Дніпрі апеляційну скаргу Державної служби України з безпеки на транспорті
на рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 17 квітня 2025 року (суддя Іванова Н.Ю.) в адміністративній справі
за позовом ОСОБА_1
до Державної служби України з безпеки на транспорті
про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення,
в с т а н о в и л а:
До Третього апеляційного адміністративного суду надійшла апеляційна скарга Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 17 квітня 2025 року в адміністративній справі № 404/343/25.
Одночасно апелянт просить поновити пропущений строк на апеляційне оскарження, в обґрунтування клопотання зазначає про введення воєнного стану.
Вирішуючи клопотання, суддя зазначає, що статтею 286 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.
Відповідно до частини 4 вказаної статті апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.
Відповідно до ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Суддею встановлено, що Кіровським районним судом м. Кіровограда 17 квітня 2025 року ухвалено рішення.
Відповідно до інформації на офіційному сайті «Єдиний державний реєстр судових рішень», рішення суду в справі № 404/343/25 надіслано для оприлюднення 17.04.2025, зареєстровано 17.04.2025, забезпечено надання загального доступу 21.04.2025.
Разом з цим, суддя звертає увагу апелянта, що перебіг строку на апеляційне оскарження в справах даної категорії розпочинається з дня проголошення рішення суду.
Таким чином кінцевим строком для подання апеляційної скарги у даній справі, є 28 квітня 2025 року (понеділок).
Натомість, апеляційна скарга на рішення суду подана 14 травня 2025 через систему «Електронний суд».
Щодо посилання апелянта на введення воєнного стану в Україні, суд зазначає, що відповідно до статті 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України.
Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.
З огляду на наведені норми законодавства вбачається, що судочинство здійснюється в умовах воєнного стану на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією України та законами України.
Суддя зазначає, що жодних змін з питань перебігу процесуальних строків під час дії воєнного стану не вносилося до Кодексу адміністративного судочинства України.
В постанові від 16.02.2023 у справі № 640/4426/22 Верховний Суд вказав, що сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є безумовною підставою для поновлення процесуального строку, а тому це питання має вирішуватися в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві та обставин, які існували та об`єктивно перешкоджали вчиненню процесуальних дій. При оцінці поважності причин пропуску процесуального строку з причини введення воєнного стану в Україні додатково слід брати до уваги, зокрема: територіальне місцезнаходження суду, порядок його функціонування; місце проживання (місцезнаходження) заявника; ведення на відповідній території бойових дій або розташування у безпосередній близькості до такої території, посилення ракетних обстрілів у відповідний проміжок часу, що об`єктивно створювало реальну небезпеку для життя учасників процесу; тривалість самого процесуального строку та час, який минув із дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали конкретній особі реалізувати своє право (повноваження) у межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску), та інші доречні обставини.
Суддя не вбачає введення на території України воєнного стану обставинами, які ускладнили звернення відповідача до суду у визначений законом строк, адже в місті Києві у період з 17.04.2025 по 28.04.2025 бойові дії не відбувалися.
Відтак, суддя доходить висновку, що наведені в клопотанні причини пропуску строку є неповажними, адже не є такими, що є об`єктивно непереборними, та такими, що пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.
Крім того, відповідно до частини 5 статті 296 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.
Згідно з пунктом 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами ставка судового збору встановлюється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Частиною 5 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що розмір судового збору, який підлягає стягненню у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Велика палата Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року по справі № 543/775/17 дійшла правового висновку, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.
Чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.
З огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Суддя-доповідач при вирішенні питання щодо можливості відкриття апеляційного провадження зазначає, що відповідно до частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Законом України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2025 року 3028 грн 00 коп.
Таким чином, розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання апеляційної скарги, становить 908 грн. 40 коп.
Разом з тим, суддя зазначає, що відповідно до частини 3 статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
З огляду на те, що апелянтом подано апеляційну скаргу через систему «Електронний суд», розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання апеляційної скарги, становить 726 грн 72 коп.
Проте апелянтом до апеляційної скарги не додано документ про сплату судового збору.
Відповідно до ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Статтею 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Зазначені обставини вказують на невідповідність апеляційної скарги вимогам процесуального законодавства, а тому вона підлягає залишенню без руху.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 169, 298 Кодексу адміністративного судочинства України суддя,
Визнати неповажними причини пропуску строку звернення Державної служби України з безпеки на транспорті до суду апеляційної інстанції.
Апеляційну скаргу Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 17 квітня 2025 року в адміністративній справі № 404/343/25 залишити без руху.
Надати апелянту строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху шляхом надання до суду:
1) письмових пояснень із зазначенням інших поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження з підтвердженням таких обставин належними доказами.
Ухвала суду набирає законної сили з 20 травня 2025 року та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Головко