Справа № 639/3363/25
Суддя: Рубіжний С. О.
Дата ухвалення: 2025-05-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №639/3363/25
Провадження №2-а/639/139/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про повернення позовної заяви

19 травня 2025 року

Суддя Новобаварського районного суду міста Харкова Рубіжний С.О., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», Національного банку України, державного виконавця Салтівського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управляння Міністерства юстиції України Романця Романа Вікторовича, державного виконавця Салтівського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управляння Міністерства юстиції України Бойко Олександри Олексіївни, Міністерства юстиції України, Московського районного суду м. Харкова, Комунального підприємства «Харківводоканал», треті особи: Президент України, офіс президента України, Державна казначейська служба про зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

16 травня 2025 року на електронну адресу Новобоварського районного суду міста Харкова, як до адміністративного суду, надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», Національного банку України, державного виконавця Салтівського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управляння Міністерства юстиції України Романця Романа Вікторовича, державного виконавця Салтівського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управляння Міністерства юстиції України Бойко Олександри Олексіївни, Міністерства юстиції України, Московського районного суду м. Харкова, Комунального підприємства «Харківводоканал», треті особи: Президент України, офіс президента України, Державна казначейська служба про зобов`язання вчинити певні дії.

Суд, дослідивши матеріали позовної заяви, вважає її такою, що підлягає поверненню, виходячи з наступного.

Згідно з ч.10 ст. 44 КАС України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги". Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Основні організаційно-правові засади електронного документообігу та використання електронних документів встановлює Закон України «Про електронні документи та електронний документообіг» N851-IV від 22.05.2003.

Відповідно до статті 5 вказаного Закону N851-IV електронний документ - це документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Склад та порядок розміщення обов`язкових реквізитів електронних документів визначається законодавством.

Частиною першою статті 7 вказаного Закону встановлено, що оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним цифровим підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги».

Відповідно до ст. 1, 18 Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, що створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису; кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та має презумпцію його відповідності власноручному підпису.

З урахуванням наведеного суд зазначає, що електронний документ має силу оригіналу документу за наявності електронного цифрового підпису автора, а в разі створення процесуально документу в електронній формі для подання його до суду такий електронний підпис автора повинен додатково містити технічні властивості удосконаленого цифрового підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, з метою забезпечення високого рівня довіри до засобів електронної ідентифікації під час його використання.

На обов`язкову необхідність скріплення електронним цифровим підписом процесуальних документів, які подаються до суду в електронній формі, неодноразово вказував Верховний Суд у постановах від 26 травня 2021 року у справі № 565/195/19, від 26 квітня 2022 року у справі № 757/6877/21-ц, від 03 лютого 2021 року у справі № 295/12247/19, від 22 квітня 2020 року у справі № 360/1789/1.

Однак, як зазначено вище, позовна заява, що надійшла до суду в електронній формі не підписана кваліфікованим електронними цифровими підписами (КЕП), що позбавляє можливості підтвердити волевиявлення осіб на вчинення відповідної процесуальної дії по зверненню до суду з вищевказаним позовом з метою захисту порушеного права.

Суд, також бере до уваги висновки Верховного Суду у постанові від 13.09.2023 року у справі № 204/2321/22 (провадження № 14-48цс22) щодо аналізу чинного законодавства, з яких убачається, що звернення фізичної особи до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду.

Разом з тим, позовна заява, що надійшла до суду, не підписана позивачами (відправниками) за допомогою КЕП, а тому не відповідає вимогам Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» та Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги».

Відповідно до п.3 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

З урахуванням вищевикладеного, адміністративна позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 підлягає поверненню, оскільки вона подана не в паперовій формі, а на електронну пошту суду без накладення КЕП, тобто є такою, що не підписана позивачами.

Відповідно до ч.8 ст. 169 ЦПК України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись ст. 25, 44, 160, 166, 167, 169, 248, 256, 286, 294 КАС України, п.п. 15.1 п. 1 розділу VІІ «Перехідні положення» КАС України, Законом України «Про електронні довірчі послуги», суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», Національного банку України, державного виконавця Салтівського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управляння Міністерства юстиції України Романця Романа Вікторовича, державного виконавця Салтівського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управляння Міністерства юстиції України Бойко Олександри Олексіївни, Міністерства юстиції України, Московського районного суду м. Харкова, Комунального підприємства «Харківводоканал», треті особи: Президент України, офіс президента України, Державна казначейська служба про зобов`язання вчинити певні дії повернути позивачам.

Роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили після її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного тексту ухвали.

Суддя С.О. Рубіжний