Справа № 520/6984/25
Суддя: Сагайдак В.В.
Дата ухвалення: 2025-05-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

19 травня 2025 року справа № 520/6984/25
Cуддя Харківського окружного адміністративного суду Сагайдак В.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Головного сервісного центру МВС ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Суд встановив, що позовна заява ОСОБА_1 подана через систему «Електронний суд» та підписана представником позивача Семенових Ольгою Станіславівною.

На підтвердження своїх повноважень адвокат Семенових Ольга Станіславівна надала ордер про надання правничої допомоги серії АХ № 1042619 на представництво інтересів ОСОБА_1 на підставі договору про надання правової допомоги № б/н в Харківському окружному адміністративному суді.

Разом з тим, з КП "ДСС" встановлено, що за протоколами автоматизованого розподілу від 27.03.2025 передані справи № 520/6990/25 (позивач ОСОБА_2 ), № 520/6979/25 (позивач ОСОБА_3 ), № 520/6997/25 (позивач ОСОБА_4 ), в яких адвокат Семенових Ольга Станіславівна є представником.

На підтвердження своїх повноважень до зазначених позовних заяв у справах вказаних справах адвокат Семенових Ольга Станіславівна також надала ордери про надання правничої допомоги серії АХ № 1042619 на представництво інтересів вищевказаних позивачів на підставі відповідних договорів про надання правової допомоги в Харківському окружному адміністративному суді.

Відтак, судом встановлено, що адвокатом Семенових Ольгою Станіславівною до позовних заяв в різних справах додані ідентичні ордери (мають однакову серію та номер), що видані Адвокатським бюро "Семенових" адвокату Семенових О.С. на представництво інтересів різних осіб.

Крім того, суд зазначає що це не поодинокі випадки надання такого ордеру, зокрема у справах № 520/21752/24 від 01.08.2024 (позивач ОСОБА_5 ), №520/30670/24 від 05.11.2024 (позивач ОСОБА_6 ), № 520/18352/24 від 01.07.2024 (позивач ОСОБА_7 ), № 520/19167/24 від 08.07.2024 (позивач ОСОБА_3 ), № 520/20209/24 від 18.07.2024 (позивач ОСОБА_8 ).

Тобто, такі дії адвоката Семенових О.С. є триваючими.

Частиною 3 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Приписи частини 1 статті 57 КАС України визначають, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

У відповідності до частини 4 статті 59 КАС України повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів: довіреністю; ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність"; дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України "Про безоплатну правничу допомогу".

Відповідно до ч. 2 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», ордер це письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Пунктом 4 статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Пунктом 4 статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що клієнт це фізична або юридична особа, держава, орган державної влади, орган місцевого самоврядування, в інтересах яких здійснюється адвокатська діяльність.

Рішенням ради адвокатів України від 12.04.2019 № 41 затверджено «Положення про ордер на надання правової (правничої) допомоги» в новій редакції» (далі Положення).

Відповідно до пункту четвертого Положення, ордер, який видається адвокатом, повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

Відповідно до пункту 12 цього Положення, ордер, окрім інших, містить наступні реквізити: п.п. 12.1 серію, порядковий номер ордера; п.п. 12.2 прізвище, ім`я, по батькові або найменування особи, якій надається правова допомога; п.п. 12.3 посилання на договір про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноважених законом на надання безоплатної правової допомоги, номер (у випадку наявності) та дату цього документа; п.п. 12.4 назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Суд враховує, що згідно рішення Ради адвокатів України № 137 від 15-16 грудня 2023 року "Про затвердження роз`яснення щодо використання бланків ордерів на надання правничої (правової) допомоги" один згенерований бланк ордеру, якому присвоєна серія і номер є оригіналом і повинен існувати в єдиному примірнику. Використання бланку ордера повторно для представництва різних клієнтів, в різних органах, в різний період часу є порушенням Правил адвокатської етики.

Отже, представництво декількох клієнтів за одним ордером не передбачено Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а також «Положенням про ордер на надання правової (правничої) допомоги». Кожному клієнту виписується окремий ордер, з різними порядковими номерами ордеру, у якому зазначаються усі інші обов`язкові реквізити.

Крім цього, 30.09.2020 рішенням Вищої кваліфікаційної комісії адвокатури №ІХ-010/2020, за скаргою на рішення дисциплінарної палати КДКА м. Києва №311, від 28.05.2020 про відмову у порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката, дано висновок, що: « пунктом 12.1 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги чітко визначено, що кожен згенерований ордер має мати свою серію та номер, адвокат на вказану вимогу уваги не звернув та на одному бланку заповнив 5 ордерів для представництва інтересів особи у різних судових установах (п. 80 такого рішення). У листі Секретаріату НААУ від 17.02.2020 також зазначено, що один згенерований ордер, якому присвоєна серія та номер, не може мати різну дату видачі (п. 81 такого рішення)».

На підставі викладеного, зважаючи на наявні документи, що надані в якості повноважень на представництво позивача в даній справі адвокатом Семенових Ольгою Станіславівною в даній справі, суд приходить до висновку, що дану позовну заяву подано та підписано адвокатом Семенових О.С. при відсутності належних повноважень на ведення справи.

В Україні визнається і діє принцип верховенства права (частина перша статті 8 Конституції України). Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (частина перша статті 129 Конституції України).

Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Одним з елементів верховенства права є дотримання прав людини, зокрема, права сторони спору на представлення її позиції та права на справедливий судовий розгляд (пункти 41 і 60 Доповіді «Верховенство права», схваленої Венеційською Комісією на 86-му пленарному засіданні, м. Венеція, 25-26 березня 2011 року).

Згідно з п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Ідея справедливого судового розгляду передбачає здійснення судочинства на засадах рівності та змагальності сторін.

Відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2019 року у справі № 9901/847/18, провадження № 11-44заі19, звернення до суду, в тому числі, до Верховного Суду як найвищого суду в системі судоустрою України, що забезпечує сталість та єдність судової практики з використанням правничої допомоги інших осіб, зокрема, адвоката, при реалізації права на справедливий суд передбачає надання до суду належних доказів дійсної волі особи, що є учасником справи, на уповноваження іншої особи на право надання правничої допомоги. Такі докази повинні виключати будь-які сумніви стосовно справжності та чинності такого уповноваження на момент вчинення певної процесуальної дії (докази повинні бути в оригіналі або у формі копії, якісно оформленої особою, що є учасником справи, із зазначенням назви судового органу, у якому надається правова допомога позивачу), а також стосовно охоплення такої дії дійсним колом повноважень представника, що делеговані йому особою, що реалізує право на справедливий суд. Представник повинен демонструвати повагу до суду, підтверджуючи наявність повноважень на представництво, а також не позбавляти довірителя права знати про дії представника.

З огляду на викладене, ордер, наявний в матеріалах позовної заяви, не є належним документом, який може підтвердити повноваження адвоката Семенових О.С. на підписання та подання цієї заяви до Харківського окружного адміністративного суду та саме в інтересах позивача відповідно до ч. 4 ст. 59 КАС України.

Викладене свідчить про те, що до позовної заяви не додано документів, які б підтверджували волевиявлення позивача на надання повноважень адвокату Семенових О.С. щодо його представництва та права підпису процесуальних документів, які подаються до суду. Викладене, у свою чергу свідчить, що подана до суду позовна заява підписана особою, яка не має права її підписувати.

Крім іншого, суд вважає за необхідне підкреслити, що така позиція не є проявом надмірного формалізму, оскільки відсутність належним чином оформленого за правилами "Положенням про ордер на надання правової (правничої) допомоги" ордеру унеможливлює встановити волевиявлення позивача на надання повноважень адвокату Семенових О.С. щодо його представництва та права підпису процесуальних документів, які подаються до суду, адже в матеріалах справи відсутній належним чином оформлений ордер, який підтверджує правомочності адвоката.

Згідно із п. 6 ст. 7 КАС України у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права).

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Згідно із частинами п`ятою, шостою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху або про повернення позовної заяви надсилається особі, яка подала позовну заяву, не пізніше наступного дня після її постановлення. Копія позовної заяви залишається в суді.

Отже, оскільки позовна заява підписана та подана до Харківського окружного адміністративного суду особою, яка не надала відповідних повноважень, суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 169, 240, 293, 295, 297 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву - залишити без розгляду.

Роз`яснити, що залишення без розгляду позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Сагайдак В.В.