Справа № 640/21674/22
Суддя: Аканов О.О.
Дата ухвалення: 2025-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про закриття провадження у справі

20 травня 2025 року Справа №640/21674/22

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Аканова О.О., розглянувши в письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження справу за позовом приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Меженської Кароліни Сергіївни (місцезнаходження: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) до Міністерства юстиції України (місцезнаходження: Україна, 01001, м.Київ, вул.Архітектора Городецького, буд.13, ), третя особа Державне підприємство "Національні інформаційні системи" (місцезнаходження: Україна, улиця Бульварно-Кудрявська, 4, Київ, 04053, ) про визнання протиправним та скасування наказу міністра Міністерства юстиції України Дениса Малюськи №4972/5 від 07.11.2022 року, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з вищевказаним позовом.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 грудня 2022 року відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі. Справа розглядатиметься суддею Смолієм І.В. одноособово у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

На підставі статті 1 Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" (набрав чинності 15.12.2022 року) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідований.

Відповідно до пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" (в редакції Закону України від 16.07.2024 року № 3863-ІХ) установлено, що інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом України "Про внесення зміни до пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" щодо забезпечення розгляду адміністративних справ", але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України. Справи, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України, до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду розглядаються і вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

Згідно з наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 року № 399 затверджено Порядок передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва (далі - Порядок № 399).

Положеннями пункту 22 Порядку № 399 установлено, що на підставі отриманих примірників протоколу та переліку судових справ відповідальною особою протягом семи робочих днів після завершення автоматизованого розподілу судових справ передаються судові справи до судів, визначених за результатами автоматизованого розподілу.

Справа №640/21674/21 передана на розгляд та вирішення Донецькому окружному адміністративному суду.

За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями Донецького окружного адміністративного суду від 20.02.2025 року, справу №640/21674/21 передано на розгляд судді Ушенко С.В.

14 квітня 2025 року ухвалою судді Донецького окружного адміністративного суду Ушенко С.В. прийнято до провадження адміністративну справу №640/21674/22 за позовом приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Меженської Кароліни Сергіївни до Міністерства юстиції України про визнання протиправним та скасування наказу; розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні).

Згідно ч. 1 ст. 35 Кодексу адміністративного судочинства України, справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута цим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи.

Згідно розпорядження керівника апарату суду від 15.05.2025 року №184, призначено проведення повторного автоматизованого розподілу справи №640/21674/22, відповідно до підпункту 2.3.44 пункту 2.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 11.11.2024 №39 зі змінами та доповненнями, керуючись частиною 9 статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України здійснити повторний автоматизований розподіл справи № 640/21674/22.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.05.2025 року, справу передано на розгляд судді Аканова О.О.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 20 травня 2025 року прийнято до провадження справу №640/21674/22 за позовом приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Меженської Кароліни Сергіївни (місцезнаходження: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) до Міністерства юстиції України (місцезнаходження: Україна, 01001, м.Київ, вул.Архітектора Городецького, буд.13, ) про визнання протиправним та скасування наказу міністра Міністерства юстиції України Дениса Малюськи №4972/5 від 07.11.2022 року; розгляд справи вирішено розпочати спочатку і здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач посилається на те, що 19.10.2022 центральною колегією Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції складено висновок, яким рекомендовано:

1.Скаргу комунального комунального підприємства "Дарницьке лісове господарство" від 27.07.2022 №178 задовольнити;

2. Скасувати рішення від 31.01.2022 №№63150791, 63156180, 63157448, 63150191, 63142682, 63155003, 63151170, 63157975, прийняті приватним нотаріусом КМНО Меженською Кароліною Сергіївною;

3. Тимчасово блоковано доступ до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно державного реєстратора приватному нотаріусу КМНО Меженській Кароліні Сергіївні строком на 3 (три) місяці.

07.11.2022 року Міністерством юстиції України було прийнято наказ №4972/5 яким:

1. Скаргу комунального підприємства "Дарницьке лісове господарство" від 27.07.2022 №178 задоволено;

2. Скасовано рішення від 31.01.2022 №№63150791, 63156180, 63157448, 63150191, 63142682, 63155003, 63151170, 63157975, прийняті приватним нотаріусом КМНО Меженською Кароліною Сергіївною;

3. Тимчасово блоковано доступ до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно державного реєстратора приватному нотаріусу КМНО Меженській Кароліні Сергіївні строком на 3 (три) місяці.

Позивач вважає прийнятий наказ необґрунтованими та таким, що підлягає скасуванню, виходячи з того, що висновки перевірки є необґрунтованими, оскільки нотаріусом під час здійснення реєстраційний дій дотримано положення Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, Порядку ведення державного реєстру речових прав на нерухоме майно, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1127.

Суд, дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, встановив наступне.

Згідно із частиною першою статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У постанові від 23 грудня 2021 року у справі №370/2759/18 Верховним Судом сформульовано правовий висновок про те, що спір, який підлягає розгляду адміністративним судом, - це публічно-правовий спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, та який виник у зв`язку з виконанням (рішення, дія), неналежним виконанням (рішення, дія) або невиконанням (бездіяльність) такою стороною зазначених функцій і вирішення якого безпосередньо не віднесено до юрисдикції інших судів, яка, за загальним правилом, встановлюється у суді першої інстанції за заявою однієї із сторін; такий спір є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин; метою вирішення такого спору є захист прав, свобод та інтересів особи або суспільних інтересів у сфері публічно-правових відносин шляхом впливу в межах закону на належного відповідача; такий спір повинен бути реальним (результат вирішення спору безпосередньо впливатиме на ефективний захист особи або суспільного інтересу у конкретних публічно-правових відносин) та існуючим на момент звернення з позовом; законом може бути визначено спеціальний порядок вирішення публічно-правового спору або встановлено обмеження стосовно суб`єкта звернення з відповідним позовом за умови наявності альтернативного суб`єкта з повною адміністративною процесуальною правоздатністю.

У справі, що розглядається, позивач звернулася із позовом, в якому просила визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства юстиції України №4972/5 від 07.11.2022 року, яким:

у пункті 1 зазначено про задоволення скарги комунального підприємства "Дарницьке лісове господарство" від 27.07.2022 №178;

у пункті 2 вирішено скасувати рішення від 31.01.2022 №№63150791, 63156180, 63157448, 63150191, 63142682, 63155003, 63151170, 63157975, прийняті приватним нотаріусом КМНО Меженською Кароліною Сергіївною;

у пункті 3 вирішено тимчасово блокувати доступ до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно державного реєстратора приватному нотаріусу КМНО Меженській Кароліні Сергіївні строком на 3 (три) місяці;

у пункті 4 вирішено виконання пункту 2 наказу покласти на офіс протидії рейдерству;

у пункті 5 вирішено виконання пункту 3 наказу покласти на Державне підприємство "Національні інформаційні системи".

Так підставою для прийняття вказаного наказу є висновок центральної колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції від 19.10.2022 року.

Водночас, помилковим є поширення юрисдикції адміністративних судів на всі спори, стороною яких є суб`єкт владних повноважень, оскільки при вирішенні питання про розмежування компетенції судів щодо розгляду адміністративних і цивільних справ недостатньо застосування виключно формального критерію - визначення суб`єктного складу спірних правовідносин. Визначальною ознакою для правильного вирішення спору є характер правовідносин, з яких виник спір. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Публічно-правовим вважається, зокрема, спір, у якому сторони правовідносин виступають одна щодо іншої не як рівноправні і в якому одна зі сторін виконує публічно-владні управлінські функції та може вказувати або забороняти іншому учаснику правовідносин певну поведінку, давати дозвіл на передбачену законом діяльність тощо.

Необхідною ознакою суб`єкта владних повноважень є здійснення ним публічно-владних управлінських функцій. Ці функції суб`єкт повинен виконувати саме в тих правовідносинах, у яких виник спір.

Натомість приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового особистого інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення, як правило майнового, приватного права чи інтересу.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово висловлювала правові позиції щодо правил віднесення спорів до адміністративної юрисдикції.

З урахуванням наведеного суд вважає, що спір про скасування наказу Міністерства юстиції України, яким скасовано рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно має розглядатися як спір, пов`язаний з порушенням цивільних прав позивача, як власника нерухомого майна. Участь Міністерства юстиції України в якості відповідача у спорі не змінює його цивільно-правового характеру.

Таким чином, спір у цій справі не є публічно-правовим. Такий спір має приватноправовий характер і враховуючи суб`єктний склад сторін має вирішуватися за правилами цивільного судочинства.

Зазначена вище правова позиція відповідає висновкам Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постановах від 29 травня 2019 року у справі №826/9341/17, від 19 червня 2019 року у справі №802/385/18-а.

Суд акцентує на тому, що цей спір не може бути вирішено у межах розгляду адміністративної справи, оскільки потребує оцінки правомірності не лише оскаржуваного наказу Міністерства юстиції України на предмет дотримання процедури його прийняття, але й правомірності набуття права власності на об`єкти нерухомого майна та відповідних реєстраційних дій на предмет їх відповідності нормам матеріального права.

За таких обставин спірні правовідносини є неподільними і правова оцінка наказу Міністерства юстиції України на предмет дотримання процедури не може превалювати над оцінкою права власності.

Суд враховує, що реєстраційні дії чи їх скасування не призводять до виникнення, зміни чи припинення правовідносин за участю державного реєстратора, а тому у частині скасування рішень про реєстрацію оскаржуваний наказ не може порушувати прав реєстратора.

Державний реєстратор не є учасником правовідносин, що виникли на підставі реєстраційної дії, а тому й не може бути позивачем чи відповідачем у такій справі. Належними сторонами цих правовідносин є особи, права яких припиняються чи набуваються внаслідок реєстраційної дії; саме вони мають право на звернення до суду.

З огляду на викладене, нотаріус у цих правовідносинах не має права на звернення до суду з метою оскарження пунктів наказу, що стосуються реєстраційних дій, в жодному виді провадження, а тому провадження у цій частині справи підлягає закриттю.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 28.04.2021 у справі № 826/1906/17, від 10.08.2021 у справі № 240/1127/20 від 13.01.2022 у справі № 826/9221/17, від 07.07.2022 у справі №280/2030/21.

З огляду на вищенаведене, державний реєстратор у цих правовідносинах не має права на звернення до суду з метою оскарження пунктів 1, 2, 4 наказу, оскільки у них відповідачем вирішено питання, яке не порушує права та законні інтереси позивача, а тому провадження у цій частині підлягає закриттю.

Аналогічний висновок викладено у постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 18.01.2024 №420/8087/19 та від 30.11.2022 у справі № 240/15899/20.

Відповідно до вимог частини п`ятої статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Зважаючи на викладене, відповідач у межах спірних правовідносин не здійснював владних управлінських функцій стосовно позивача, а відносини, що склалися між сторонами, не засновані на адміністративному або іншому владному підпорядкуванні, здійсненні управлінських чи контрольних функцій однією стороною стосовно іншої. Проте він може нести відповідальність як фізична особа та бути стороною у справі, яка підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку про те, що позовну заяву не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 238 КАС України суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

При цьому, в цій справі поняття спору, який не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, необхідно тлумачити в контексті частини третьої статті 124 Конституції України в ширшому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підпадають під юрисдикцію саме адміністративних судів і які взагалі не підлягають судовому розгляду.

Таку позицію Велика Палата Верховного Суду неодноразово висловлювала в судових рішеннях, зокрема в постановах від 22.03.2018 у справі №800/559/17, від 03.04.2018 у справі № 9901/152/18, від 30.05.2018 у справі №9901/497/18, від 13.03.2019 у справі № 9901/947/18.

Оскільки розгляд цього спору з урахуванням його предмету і суб`єктного складу перебуває поза межами не лише юрисдикції адміністративних судів, а й не належить до юрисдикції жодного іншого суду, підстав для роз`яснення позивачеві до суду якої юрисдикції належить його вирішення немає.

Суд роз`яснює позивачу, що відповідно до частини другої статті 239 КАС України у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду зі спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Керуючись статтями 238, 239, 241, 248 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Закрити провадження у справі №640/21674/22 в частині позовних вимог про визнання протиправними пунктів 1, 2, 4 наказу Міністерства юстиції України №4972/5 від 07.11.2022 року.

У разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду зі спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Копію ухвали надіслати особам, які беруть участь у справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Суддя О.О. Аканов