Справа № 520/10669/25
Суддя: Бадюков Ю.В.
Дата ухвалення: 2025-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення заяви без розгляду

20 травня 2025 року Справа № 520/10669/25

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бадюкова Ю.В., розглянувши заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про усунення недоліків у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:

1. Визнати протиправною бездіяльність Головного Управління Пенсійного Фонду України в Харківській області щодо не виплатити компенсації втрати частини доходу та не виплати пенсії на визначений пенсіонером банківський рахунок.

2. Зобов`язати Головне Управління Пенсійного Фонду України в Харківській області виплатити компенсацію втрати частини доходу з 01.10.2012 року по 01.04.2017 року та виплачувати пенсію на визначений пенсіонером банківський рахунок за заявою поданою представником відповідно зазначеним банком в заяві реквізитам.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 12.05.2025:

- враховуючи майновий стан позивача, а також з метою забезпечення доступу особи до правосуддя, суд клопотання представника позивача про звільнення його від сплати судового збору задоволено, звільнено ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання вказаного адміністративного позову та,

- відкрито спрощене провадження в адміністративній справі за вказаним позовом.

Під час дослідження матеріалів справи у суду постало питання про залишення позовної заяви без руху у зв`язку з пропуском строку звернення до суду.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 15.05.2025 позивачу запропоновано надати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду та доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення.

19.05.2025 року через підсистему «Електроний суд» надійшла заява від представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про усунення недоліків, у якій просить визнати строк звернення до адміністративного суду таким, що не підлягає застосуванню.

У зазначеній заяві представник не просить поновити пропущений строк звернення до суду та не наводить доказів поважності причин його пропуску.

При цьому, заявник у поданій заяві висловив суду свої негативні емоції, образливі та принизливі висловлювання.

Дослідивши матеріали позову, перевіривши доводи заяви, суд дійшов висновку, що подану заяву слід залишити без розгляду, з огляду на наступне.

Згідно ч.1 ст.2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад (принципів) адміністративного судочинства (п.9 ч.3 ст.2 КАС України).

Згідно п.1 ч.5 ст.44 КАС України, учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Відповідно до ч.1 ст.45 КАС України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Перевіряючи зміст заяви, суд установив, що представник використала образливі висловлювання на адресу суддів Верховного Суду, Харківського окружного адміністративного суду та його суддів, інші висловлювання, які не відповідають офіційно-діловому стилю спілкування з судом і принижують авторитет правосуддя в Україні, а саме : - Корумпований та деградуючий Верховний Суд щороку ухвалює судові рішення, що суперечать одне одному, керуючись не принципом Верховенства права, а наміром вкрасти у пенсіонерів кошти задля економії коштів ПФУ.

Ухвалюючи суперечливі рішення щодо компенсації втрати частини доходу Верховний Суд зазначає, що задля її виплати позивач має звернутися з окремою заявою.

Окружний суд системно влаштовує саботаж у забезпеченні виконання судових рішень, розкладає поняття пенсія на складові та пропонує позивачам за кожною вимогою звертатися до суду з новим позовом (перерахунок розміру, банк, компенсація).

Судді Харківського окружного адміністративного суду не мають спільної позиції щодо застосування норм права, системно порушують норми права та відверто працюють на органи ПФУ. .

Суд наголошує, що учасник судового процесу має користуватися процесуальними правами саме з метою виконання завдання адміністративного судочинства, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя. Якщо ж такий учасник здійснює певну процесуальну дію не з цією метою, а для досягнення інших цілей (образити, принизити суд, його суддів, інших посадових осіб, виявити до них і до їхніх дій власні негативні емоції тощо), він виходить за межі дійсного змісту відповідного процесуального права, тобто зловживає ним. Правова система має бути спроможною ефективно захистити себе від цих дій. І саме на такий захист спрямовані заходи, які суд застосовує через зловживання учасником судового процесу процесуальними правами. Відповідні заходи передбачені у частинах третій і четвертій статті 45, частині восьмій статті 139, частині першій статті 144, пункті 5 частини першої статті 145, статті 149 КАС України (див. постанова п.20 Великої Палати Верховного Суду від 08.07.2021 по справі № 9901/235/20).

За змістом частини третьої статті 45 КАС України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 07.04.2021 по справі №9901/23/21 дійшла висновку, що дії учасників судового процесу та їхніх представників мають не лише за формою, але й за змістом відповідати завданню адміністративного судочинства. Зміст права на справедливий суд несумісний зі свідомим виявом учасником судового процесу чи його представником неповаги до честі, гідності, репутації іншого учасника, представника, суду тощо. Тому суди не повинні розглядати справи, в яких особа, яка ініціювала судовий процес, використовує свої процесуальні права на шкоду іншим учасникам судового процесу й інтересам правосуддя. Вказане стосується і тієї особи, яка подала апеляційну скаргу.

У процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасники судового процесу, їхні представники, інші особи мають ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, їхніх представників, суду, осіб, які не беруть участі в судовому процесі.

Такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постановах від 07.04.2021 по справі №9901/23/21, від 08.07.2021 по справі №9901/235/20.

Суд не повинен толерувати використання образливих слів чи символів, зокрема для надання характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям). Такі слова та символи не можна використовувати ні в заявах по суті справи, ні в заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників (такі висновки викладені в постановах Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 по справі №199/6713/14-ц (п.22), від 14.03.2019 по справі №9901/34/19, від 07.11.2019 по справі №9901/324/19).

Також Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), застосовуючи п.п.а п.3 ст.35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. mutatis mutandis ухвали щодо прийнятності у справах Ржегак проти Чеської Республіки від 14.05.2004 (Rehak v. the Czech Republic, заява №67208/01), Дюрінже та Грандж проти Франції від 04.02.2003 (Duringer and Grunge v. France, заяви № 61164/00 і №18589/02)).

Таким чином, суд зазначає, що використання образливих, зокрема принизливих, висловлювань є неприпустимим при оформленні скарги, заяви, клопотання, іншого процесуального документа.

Така ж позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 01.02.2023 по справі №9901/97/21.

Приклад неприпустимості висловлювань у бік суду у офіційних документах є, зокрема, обставини, встановлені у Рішенні по справі Lutgen v. Luxembourg (36681/23, 16.05.2024), згідно якого:

«Далі заявник поскаржився до Міністерства юстиції та Міністерства економіки, а також копію скарги надіслав Головному державному прокурору, в якому поінформував їх про ситуацію, а також висловив певну критику на адресу судді.

«Будь ласка, знайдіть нижче електронний лист, який я щойно надіслав судді [про якого йдеться].

Це вже не перший випадок з ним.

Зайве говорити, що це абсолютно неприйнятно.

О 15:20 я намагався додзвонитися до нього на його пряму лінію, потім на загальну лінію до кабінету слідчого судді, але відповіді не було.

О 16:00 мені відповів секретар, який сказав, що він буде за чверть години.

Я щойно знову зателефонував на його пряму лінію, а також на загальну довідкову лінію, але ніхто не відповів.

Ви можете собі уявити, що я про це думаю.».

У цій справі ЄСПЛ відзначив, що навіть вказані вище вирази, використані заявником, можна охарактеризувати як абсолютно неприйнятні.

Відповідно до ч. 3 ст. 45 КАС України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Згідно з ч. 4 ст. 45 КАС України суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

З огляду на вказане, суд дійшов висновку, що образливі висловлювання представника позивача Акерман Наталії Іванівни на адресу суддів Верховного Суду, Харківського окружного адміністративного суду та його суддів, інші висловлювання, які не відповідають офіційно-діловому стилю спілкування з судом і принижують авторитет правосуддя в Україні, свідчать про зловживання нею процесуальними правами, а відтак її заява про усунення недоліків підлягає залишенню без розгляду на підставі ч.3 ст.45 КАС України.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 11.06.2024 по справі № 750/3192/14.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 45, 243, 256 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про усунення недоліків від 19.05.2025 р. визнати зловживанням процесуальними правами та залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів до Другого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст ухвали складено 20.05.2025 року.

Суддя Бадюков Ю.В.