Справа № 580/4699/25
Суддя: Анжеліка БАБИЧ
Дата ухвалення: 2025-05-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про прийняття позовної заяви до розгляду

та відкриття спрощеного позовного провадження в адміністративній справі

19 травня 2025 року справа № 580/4699/25
м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Бабич А.М., перевіривши матеріали позову представника позивача Адвокатського бюро «Дубок і партнери» від імені Дем`янчука Сергія Олександровича до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язати вчинити дії,

УСТАНОВИЛА:

30.04.2025 у Черкаський окружний адміністративний суд надійшов позов представника позивача Адвокатського бюро «Дубок і партнери» (10030, м.Житомир, вул.Київська, 53; Код ) від імені ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_2 ) (далі позивач) до Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_2 ; код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) (далі відповідач ) про:

визнання протиправною бездіяльність відповідача, яка полягає у незастосуванні пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704"Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" в редакції чинній з 29.01.2020 при обчисленні позивачу в період з 29.01.2020 до 19.05.2023 включно розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, а саме не визначення розміру посадового окладу та окладу за військове звання шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня відповідного календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 14 вказаної постанови.

зобов`язання відповідача провести перерахунок та доплатити позивачу за період з 29.01.2020 до 19.05.2023 включно належні з урахуванням проведених раніше виплат суми грошового забезпечення, грошової допомоги для оздоровлення, матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань, обчисливши їх із розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, визначених з урахуванням пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" в редакції чинній з 29.01.2020 шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, а саме встановленого Законом України від 14.11.2019 №294-IХ «Про Державний бюджет України на 2020 рік» на 01.01.2020, Законом України від 15.12.2020 №1082-IX «Про Державний бюджет України на 2021 рік» на 01.01.2021, Законом України від 02.12.2021 №1928-IХ «Про Державний бюджет України на 2022 рік» на 01.01.2022, Законом України від 03.11.2022 № 2710-IХ «Про Державний бюджет України на 2023 рік» на 01.01.2023, на відповідні тарифні коефіцієнти.

Обґрунтовуючи зазначили, що позивач проходив військову службу у відповідача та у спірний період не інформував про нараховані позивачу суми грошового забезпечення. Вважає, що такі дії відповідача суперечать нормам чинного законодавства, оскільки через зростання прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, у нього виникли підстави для встановлення розміру посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1,12,13,14 до вказаної вище Постанови №704.

Ознайомившись із матеріалами позову, виявлено недоліки позовної заяви, які перешкоджають відкриттю провадження у справі. У зв`язку з цим ухвалою від 05 травня 2025 року суд залишив її без руху.

14.05.2025 на адресу суду від представника позивача надійшла заява про поновлення пропущеного строку, в якій зазначає, що про порушення своїх прав позивач дізнався 16.04.2025, тобто з дати отримання листа відповідача щодо невірного розрахунку грошового забезпечення за спірний період. До вказаної дати позивач не міг дізнатися про порушення своїх прав, оскільки не мав і не міг мати жодних відомостей щодо розрахунку належних йому коштів. У наказі про звільнення відсутня будь-яка інформація про такі складові (далі Заява).

Оцінивши доводи Заяви, суд дійшов висновку, що виявлені судом недоліки позову усуненні частково.

В ухвалі про залишення позову без руху суд роз`яснив позивачу щодо пропуску строку звернення до адміністративного суду зі вказаним вище позовом та обов`язку надати суду заяву про поновлення порушеного строку, в якій обґрунтувати для цього підстави, викласти доводи щодо поважності тому причин і надати докази щодо дати отримання наказу про звільнення.

Позивач не врахував, що відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч.5 ст.122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно до частин першої та другої статті 233 КЗпП України в редакції на дату судового розгляду працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116 КЗпП України).

Отримуючи грошове забезпечення за спірні періоди, протягом 3 місяців з дати отримання позивач мав право звернутися з позовом щодо невірного його розрахунку.

Неоднаковий підхід до обчислення процесуального строку звернення до суду для осіб, які звертаюся в один проміжок часу з аналогічним предметом спору до того ж відповідача, свідчитиме про дискримінаційний та упереджений розгляд справи, що в умовах справедливого судочинства не допустиме.

Так, ст.24 Конституції України встановлює, що громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом. Не може бути привілеїв чи обмежень за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками. У зв`язку з цим, вважаючи на загальновідомі обставини військового стану в Україні з 22.02.2022, бюджетне планування на календарний рік, незмінюваність обчислення посадових окладів військовослужбовців, застосування до різних позивачів щодо одного і того ж предмету спору різного підходу до обчислення строку звернення до суду, становитиме дискримінацію за професійною ознакою.

Крім того відповідно до ст.58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. Частина 3 ст.3 КАС України приписує, що провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

То ж для звернення позивача до суду застосовується чинний на момент подання позовної заяви закон щодо обчислення строків і вказані норми є імперативними для суду. Заявлені позовні вимоги не стосуються триваючих порушень, оскільки предметом ж щомісячні платежі, відлік часу щодо яких розпочинається кожного наступного звітного місяця після отримання доходу (зарплати). Особливості спірних обставин спору дозволяють формувати судам різну правову оцінку, позаяк згідно з ч.7 ст.78 КАС України правова оцінка, надана судом певному факту при розгляді іншої справи, не є обов`язковою для суду. Тому висновки Верховного Суду щодо застосування окремих норм права мають застосовуватися з урахуванням конкретних обставин спору, а імперативні норми, що не допускають двозначного тлумачення - обов`язково застосовуватися.

У врахувавши усталену правову позицію суду апеляційної інстанції та Верховного Суду щодо строків позовної давності, які підлягають застосуванню у спорах про порушення роботодавцем законодавства про оплату праці, а саме сформований загальний висновок, що період взаємовідносин з роботодавцем до 19 липня 2022 року регулюється положеннями ст.233 КЗпП України, у редакції до внесення змін Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин», яка визначає право особи на звернення до суду із позовом про стягнення належної їй заробітної плати (грошового забезпечення) без обмеження будь-яким строком. Вказаний висновок викладено, зокрема, в постанові Судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21.03.2025 у справі № 460/21394/23, суд дійшов висновку про наявність підстав для відкриття провадження у справі у частині позовних вимог щодо періоду з 29.01.2020 до 19.07.2022.

Однак відсутні підстави прийняти до розгляду позовну заяву в частині позовних вимог щодо періоду з 20.07.2022 до 19.05.2023 включно з огляду на відсутність доказів поважності причин пропуску строку на звернення до суду.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк. Згідно ч.5 ст.169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом (ч.8 ст.169 КАС України), за умови усунення вказаних підстав для її повернення. Тому наявні підстави повернути позивачу позовну заяву в частині позовних вимог про право на компенсацію речового майна.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Дотримуючись вимог ч.3 ст.257 КАС України, враховуючи характер спірних правовідносин, зміст заявлених позовних вимог та предмету доказування, обсяг наданих доказів, справа не має значної складності. Кількість учасників не є значною, а викладені в позовній заяві обставини не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи. Позивач не вказав доводів, які би свідчили про доцільність вирішення спору з викликом сторін у відкриті судові засідання. З огляду на запроваджений в Україні воєнний стан, періодичність оголошених повітряних тривог, відсутність доцільності призначити в справі експертизу, викликати свідків для допиту, враховуючи, що усні пояснення сторін не є засобами доказування в адміністративному судочинстві, можливо розглянути та вирішити спір правилами спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами без проведення судового засідання та повідомлення сторін.

Відповідно до вимог ч.2 ст.262 КАС України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву (ч.7 ст.262 КАС України). Отже, у випадку бажання учасників взяти участь у судовому засіданні, відповідні обґрунтовані клопотання вони мають надати суду у вищевказаний строк.

Керуючись ст. ст.2-20, 160-161, 168, 171, 243, 248, 259-263 КАС України, суддя

УХВАЛИЛА:

1. Задовольнити частково заяву вх. від 14.05.2025 представника позивача Адвокатського бюро «Дубок і партнери».

Прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 в частині позовних вимог про:

визнання протиправною бездіяльність відповідача, яка полягає у незастосуванні пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704"Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" в редакції чинній з 29.01.2020 при обчисленні позивачу в період з 29.01.2020 до 19.07.2022 розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, а саме не визначення розміру посадового окладу та окладу за військове звання шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня відповідного календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 14 вказаної постанови.

зобов`язання відповідача провести перерахунок та доплатити позивачу за період з 29.01.2020 до 19.07.2022 належні з урахуванням проведених раніше виплат суми грошового забезпечення, грошової допомоги для оздоровлення, матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань, обчисливши їх із розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, визначених з урахуванням пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" в редакції чинній з 29.01.2020 шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, а саме встановленого Законом України від 14.11.2019 №294-IХ «Про Державний бюджет України на 2020 рік» на 01.01.2020, Законом України від 15.12.2020 №1082-IX «Про Державний бюджет України на 2021 рік» на 01.01.2021, Законом України від 02.12.2021 №1928-IХ «Про Державний бюджет України на 2022 рік» на 01.01.2022, на відповідні тарифні коефіцієнти.

В частині позовних вимог щодо періоду з 20.07.2022 до 19.05.2023 включно позовну заяву повернути. Роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду за умови усунення причин, що стали підставою для повернення.

2. Розгляд здійснювати правилами спрощеного позовного провадження.

3. Повідомити учасників, що судовий розгляд відбудеться суддею Бабич А.М. одноособово в залі суду за адресою: бульвар Шевченка, 117, місто Черкаси, 18002.

У випадку бажання учасників взяти участь у судовому засіданні клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву. Учасники мають право заявити клопотання про розгляд справи без їх участі.

4. Установити відповідачу строк, тривалістю п`ятнадцять днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі, для надіслання: суду - відзиву на позовну заяву та всіх письмових і електронних доказів (які можливо доставити до суду), висновків експертів і заяв свідків, що підтверджують заперечення проти позову (за наявності); позивачці - копії відзиву та доданих до нього документів. Зобов`язати відповідача в разі надання відзиву зазначити у ньому, серед іншого, конкретні правові підстави, передумови та фактичні обставини допущення спірної бездіяльності та зобов`язати надати суду (за наявності) протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали завірені належним чином копії документів щодо прийняття на службу, переведення та його звільнення (наказ), складових нарахованого грошового забезпечення за спірний період. Зобов`язати відповідача у разі неможливості надати наявні докази у п`ятиденний строк письмово повідомити суд про причини та надати на їх підтвердження відповідні докази. Попередити, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин спір буде вирішено за наявними матеріалами справи або оцінено, як визнання позову.

Установити позивачу строк тривалістю п`ять днів з дня отримання відзиву для подання суду відповіді.

5. Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію у справі, що розглядається: http://court.gov.ua/fair/.

6. Копію ухвали направити учасникам спору.

7. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає. У частині прийняття до розгляду та відкриття провадження у справі оскарженню не підлягає. У частині повернення набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 15 днів до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Анжеліка БАБИЧ