Справа № 160/25846/24
Суддя: Круговий О.О.
Дата ухвалення: 2025-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

20 травня 2025 року м. Дніпросправа № 160/25846/24

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Кругового О.О. (доповідач),

суддів: Шлай А.В., Щербака А.А.,

розглянувши в порядку письмового проваження в місті Дніпрі апеляційну скаргу Дніпровської митниці

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.11.2024 року, (суддя суду першої інстанції Серьогіна О.В.), прийняте в порядку спрощеного провадження в м. Дніпрі, в адміністративній справі №160/25846/24 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ЮВАС ТМ» до Дніпровської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів,

УСТАНОВИВ:

25.09.2024 товариство з обмеженою відповідальністю «ЮВАС ТМ» звернулось до суду з адміністративним позовом, в якому просило: визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці про коригування митної вартості товарів від 12.07.2024 року №UA110050/2024/000111/1.

Позовні вимоги обґрунтовані з посиланням на порушення відповідачем вимог ст.ст. 53, 54, 55, 57, 58 Митного кодексу України при винесенні оскаржуваного рішення зазначає наступне. У рішенні про коригування заявленої митної вартості відсутнє порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як- резервний метод. В рішенні не наведені навіть назва товару, митна вартість якого взята за основу. Також в оскаржуваному рішенні не дано пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та не зазначена докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу. Ці дані просто не вказані. Крім того, не надано підтвердження, що товар за певною митною вартістю дійсно був увезений до України, що митна вартість за відповідною вантажною митною декларацією не була відкоригована; що рішення про коригування (якщо воно приймалося) було оскаржене до суду та скасоване судом. Більш того, митниця сама визнає, що вартість товару, яка взята за основу для коригування нашої вартості теж була відкоригована невідомо з яких причин. Також у спірному рішенні не вказані причини, з яких не був застосований основний метод визначення митної вартості, та чотири другорядні методи і чому обраний саме резервний метод визначення митної' вартості.

Дніпропетровський окружний адміністративний суд рішенням від 25.11.2024 задовольнив позовні вимоги. Визнав протиправним та скасував рішення Дніпровської митниці про коригування митної вартості товарів від 12.07.2024 року №UA110050/2024/000111/1.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції Дніпровська митниця звернулась до суду з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом вимог норм матеріального та процесуального права просить рішення суду скасувати та прийняти нову постанову про відмову в задоволенні позову.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що в пакеті документів, поданих декларантом до митного оформлення такий документ, як митна декларація країни відправлення відсутній. Навіть у випадку, якщо митна декларація країни відправлення була подана до митного оформлення, проте з певних технічних причин електронною системою митниці такий документ було не сприйнято, у декларанта була можливість вирішити це питання шляхом надіслання документу під час того, як тривали консультації між декларантом і митним органом. Відповідно до частини 1 статті 255 Митного кодексу України встановлено, що митне оформлення товарів завершується протягом 4 годин з моменту пред`явлення митному органу товарів, що підлягають митному оформленню. Таким чином декларанту протягом зазначеного терміну було надіслано рішення про коригування митної вартості товарів від 12.07.2024 № UA110050/2024/000111/1 та графа 33 цього рішення. У графі 33 посадовою особою митниці наведені розбіжності, що вплинули на прийняття рішення, а серед зауважень зазначено про ненадання митної декларації країни відправлення та повідомлено про наявність права подати додаткові документи у термін 10 днів. 12.07.2024«ЮВАС ТМ » надіслано повідомлення № 1207-1 митниці, яким було відмовлено у наданні додаткових документів.. Під час консультації з митним органом декларантом не спростовано твердження щодо відсутності митної декларації країни відправлення, тобто, навіть у випадку несприйняття документу системою митниці з технічної причини, декларант мав право надати його повторно, оскільки був повідомлений, що наявність декларації є необхідною, проте у повідомлені було тільки посилання на частину 2 статті 53 МКУ із зазначенням, що митна декларація країни відправлення не є документом, який підтверджує митну вартість товару. Крім того, Декларантом надані банківські платіжні відомості системі SWIFT від 24.04.2024 та 29.12.2023. У призначенні платежу вказано виключно реквізити контракту 06.12.2023 № 12062026. Враховуючи зазначене, відсутність у банківських платіжних документах (копії swift) посилання на платіжні документи (проформаінвойс, інвойс) унеможливлює ідентифікацію оплати партії товару, що задекларована. Також, відповідач зазначає, що судом першої інстанції при постановленні рішення не враховані доводи митниці про те, що надана до митного оформлення калькуляція транспортних витрат видана покупцем ТОВ «Ювас ТМ» не відповідає вимогам Порядку, оскільки ТОВ «Ювас ТМ» не здійснювало перевезення власним транспортним засобом, не містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту. Причини неврахування судом не наведені. 3амовлення покупця вiд 24 квітня 2024 р. № 22, яке вказане у рахунку від 24.06.2024 № 646 та акт виконаних робіт відсутні, відповідно до митного оформлення не надавались.

Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, відзиву на апеляційну скаргу, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного судового рішення норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 12.07.2024 року позивачем до відділу митного оформлення Дніпровської митниці шляхом подання митної декларації (далі ЕМД) №24UA79U4 задекларовано товар, а саме:

- товар 1: Вироби з чорних металів, водопровідні фітинги для труб і трубок для зварювання встик: з найбільшим зовнішнім діаметром не більш як 609, 6 мм з вуглецевої сталі 20: Відвод 90 град ГОСТ 17375 type 3D (R=1.5 DN) типорозмір 33х4 мм - 75 кг; типорозмір 42х4 мм 125 кг; типорозмір 48х4 мм 340 кг; типорозмір 76х3.5 мм 180 кг; типорозмір 76х8 мм 198 кг; типорозмір 76х10 мм - 248 кг; типорозмір 89х8 мм -540 кг; типорозмір 133х4 мм 342 кг; типорозмір 139х4 мм 360 кг; типорозмір 139х6 мм - 540 кг; типорозмір 159х4 мм 486 кг; типорозмір 219х6 мм 2690 кг; типорозмір 219х8 мм 1793 кг; Відвод 45 град ГОСТ 17375 type 3D (R=1.5 DN) типорозмір 57х3мм 11,5 кг; типорозмір 89х5 мм 43 кг; типорозмір 133х4 мм 85,5 кг; типорозмір 273х8 мм - 279 кг; типорозмір 325х8 мм 202,5 кг; типорозмір 377х10 мм 337,5 кг; Виробник: НК BEST PIPE FITTING CO., LIMITED, CN; Торговельна мрка: немає даних; Країна виробництва: CN;

- товар 2: Вироби з чорних металів, водопроводні фітинги для труб і трубок для зварювання встик: з найбільшим зовнішнім діаметром не більш як 609,6 мм: інші: з вуглецевої сталі 20: Перехід концентричний ГОСТ 17378 типорозмір 57х5-26х5 мм 27 кг; типорозмір 89х6-57х4 мм 40,5 кг; типорозмір 108х6-89х6 мм 54 кг; типорозмір 114х6-57х4 мм 58,5 кг; типорозмір 159х8-108х6 мм 351 кг; типорозмір 159х4.5 133х4 мм 103,5 кг; типорозмір 159х8 133х8 мм 105,3 кг; типорозмір 219х8 108х6 мм- 165,5 кг; типорозмір 219х8-159х6 мм- 264 кг; типорозмір 219х10-159х8 мм- 194,4 кг; типорозмір 273х8-219х8 мм -259,2 кг; типорозмір 273х10-219х8 мм 540 кг; типорозмір 325х8-219х7 мм- 495 кг; типорозмір 325х10-219х8 мм- 252 кг; типорозмір 325х8-273х7 мм 198 кг; типорозмір 377х12-219х8 мм- 396 кг; типорозмір 377х10-325х8 мм -360 кг; типорозмір 426х10-325х8 мм-414 кг; типорозмір 530х10- 426х10 мм- 172,5 кг; Перехід ексцентричний ГОСТ 17378 типорозмір 48х5-42х4 мм 15,5 кг; типорозмір 57х3-48х3 мм- 11,5 кг; типорозмір 108х4-57х3 мм 24,3 кг; типорозмір 108х4-76х3,5 мм- 40,5 кг; типрозмір 133х4-108х4 мм 23 кг; типорозмір 159х4.5-89х3.5 мм- 41,4 кг; типорозмір 159х4.5-133х4 мм 41,4 кг; 219х6-133х4 мм-52,2 кг; типорозмір 219х10-159х8 мм- 194,4 кг; 273х6-159х4 мм-142,2 кг; типорозмір 273х6-219х6 мм-64,8 кг; типорозмір 325х8-159х4.5 мм- 99 кг; типорозмір 325х8 219х7мм 198 кг; типорозмір 325х8-273х7 мм- 198 кг; типорозмір 530х10-325х8 мм-207 кг; 530х10-377х8 мм 207 кг; типорозмір 530х12-377х10 мм- 248,4 кг; Заглушка ГОСТ 17379 типорозмір 57х3 мм- 18 кг; типорозмір 57х5 мм- 27 кг; типорозмір 76х3.5 мм 36 кг; типорозмір 108х6 мм- 43,5 кг; типорозмір 108х8 мм- 58,5 кг; типорозмір 159х4.5 мм- 135 кг; типорозмір 168х6 мм- 77,5 кг; типорозмір 219х8 мм- 207 кг; типорозмір 325х8 мм-396 кг; типорозмір 325х10 мм- 198 кг; типорозмір 530х8 мм- 360 кг; Тройник ГОСТ 17376 типорозмір 26х3 мм-62 кг; типорозмір 26х4 мм- 82 кг; типорозмір 38х3 мм- 58 кг; типорозмір 42х4 мм-108 кг; типорозмір 45х4 мм- 18 кг; типорозмір 89х3.5-76х3.5 мм 67,5 кг; типорозмір 108х4 мм- 396 кг; типорозмір 108х6-76х5 мм-148,5 кг; типорозмір 114х8 мм- 409 кг; типорозмір 133х4-89х3.5 мм-78,3 кг; типорозмір 133х6 мм 184,5 кг; типорозмір 159х6-133х5 мм-118,8 кг; типорозмір 168х4 мм 150,4 кг; типорозмір 219х6 мм 459 кг; типорозмір 219х6-159х4.5 мм 183,6 кг; типорозмір 219х8-133х6 мм 248,4 кг; типорозмір 219х10 мм 151, 2 кг; типорозмір 273х6 мм 315,4 кг; типорозмір 273х6-159х4.5 мм-283,8 кг; типорозмір 273х8 мм 378,6 кг; типорозмір 273х8-219х6 мм 187,2 кг; типорозмір 273х10-159х6 мм -234 кг; типорозмір 273х12-159х8 мм - 280, 8 кг; типорозмір 325х8-219х6 мм 493 кг; типорозмір 377х10-219х8 мм-459 кг; типорозмір 377х10-273х8 мм - 459 кг; типорозмір 377х10-325х8мм 459 кг; Виробник: НК BEST PIPE FITTING CO., LIMITED, CN; Торговельна марка: немає даних; Країна виробництва: CN;

- товар 3: Вироби з чорних металів, водопроводні фітинги для труб і трубок для зварювання встик: з найбільшим зовнішнім діаметром понад 609,6 мм: інші: з вуглецевої сталі 20: Перехід концентричний ГОСТ 17378 типорозмір 630х10-530х10-265,5 кг; Виробник HK BEST PIPE FITTING CO., LIMITED, CN; Торговельна марка: немає даних; Країна виробництва: CN.

Даний товар поставлявся на підставі зовнішньоекономічного контракту від 06.12.2023 року № 12062023, укладеного між ТОВ ЮВАС ТМ (за контрактом покупець) та компанією HK BEST PIPE FITTING CO., LIMITED (за контрактом продавець).

Митна вартість товару заявлена декларантом позивача за основним методом відповідно до ст. 58 Митного кодексу України.

Для підтвердження заявленої митної вартості товару під час проведення митного контролю та митного оформлення позивачем надано наступні документи:

- декларація митної вартості та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості (надана в електронному вигляді);

- зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності (наданий зовнішньоекономічний контракт № 12062023 від 06/12/2023 та специфікація № 1 від 06/12/2023 до нього);

- рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не с об`єктом купівлі- продажу/(наданий інвойс № 12062023 від 06/04 /2024):

- якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару (були надані два СВІФТ - повідомлення про сплату товару від 24.04.2024 року та 29.12.2023 року);

- за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару (на момент митного оформлення таких документів не існувало);

- транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (був наданий договір транспортно-експедиторського обслуговування № 074/ФСР від 25/02/2020 року, рахунок-фактура про надання транспортно- експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги від 24.06.2024 року № 646, довідка про транспортні витрати від 24.06.2024 року №24/06/24-1, банківський, платіжний документ, що підтверджує факт оплати транспортно-експедиційних послуг, платіжне доручення від 24.06.2024 року № 3427 та калькуляція витрат на доставку вантажу №2406-1 від 24.06.2024 року);

- копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню (товар ліцензуванню не підлягав);

- якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (страхування вантажу в дорозі не проводилось).

Крім того, за власним бажання позивачем додатково були надані для підтвердження митної вартості товару: копія митної декларації країни відправлення № 00085791 від 12.06.2024 року та прейскурант (прайс-лист) виробника товару б/н.

Відповідно до статті 53 МКУ митницею були додатково витребувані від позивача наступні документи: за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; виписку з бухгалтерської документації; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; договір про надання послуг митного брокера.

Листом від 12.07.2024 року вих. №1207-1 ТОВ ЮВАС ТМ проінформувало митний орган, що будь-які інші документи у ході митного оформлення товару, задекларованого за ЕМД від 09.07.2024 року № UA110050/2024/002979 у 10-денний термін надаватись не будуть.

12.07.2024 року Дніпровською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості №UA110050/2024/000111/1. Митна вартість товарів за ЕМД від 09.07.2024 року № UA110050/2024/002979 скоригована до рівня: товар №1,2,3 - 3,10 дол. США/кг.

Не погодившись з рішенням про коригування митної вартості товару позивач звернувся до суду з адміністративним позовом в цій справі.

Вирішуючи спір між сторонами та задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що рішення про коригування митної вартості товару є протиправним, прийнятим без належного врахування всіх наданих позивачем документів па підтвердження митної вартості товару.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 49 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно ч. 1 ст. 52 Митного кодексу України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VІІІ цього Кодексу та цією главою.

За приписами ч. 2 ст. 52 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Як встановлено ч. 1 ст. 53 Митного кодексу України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Відповідно до ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Як передбачено ч. 3 ст. 53 Митного кодексу України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію) (ч. 4 ст. 53 Митного кодексу).

Відповідно до ст. 53 Митного кодексу України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Як встановлено ч. 1 ст. 54 Митного кодексу України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 54 Митного кодексу України, контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Згідно ч. 6 ст. 54 Митного кодексу України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості у митному органі вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Відповідно до ст. 57 Митного кодексу України, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів, згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому, кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі, якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 58 Митного кодексу України, основний метод визначення митної вартості не застосовується, якщо використані декларантом відомості не підтверджені документально або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей.

Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Вказана правова позиція викладена і в постановах Верховного Суду від 26.06.2018 року (справа № 814/1996/15), від 19.06.2018 року (справа № 826/6346/16), що враховується судом апеляційної інстанції, у відповідності до приписів ч. 5 ст. 242 КАС України.

Доводи відповідача щодо відсутності митної декларація країни відправлення № 00085791 від 12.06.2024 року судом першої інстанції правильно визнані необгрнутованими, оскільки згідно з ч.3 ст. 53 МКУ митний орган може надати письмову вимогу про надання додаткових документів виключно У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статі, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять, всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів/ чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари….

Згідно з 4.2 ст. 53 МКУ митна декларація країни відправлення не є документом, який підтверджує митну вартість товару (в дійсності митна декларація країни відправлення була подана до митного оформлення та її номер і дата були зазначені у графі 44 ЕМД. Але. внаслідок значної кількості файлів великого розміру доданих до ЕМД, її з технічних причин не сприйняла електронна система митниці).

Стосовно заповнення гр. 70 Призначення платежу у платіжних документах системи Swift слід зазначити, що умовами контракту від 06.12.2023 року № 12062023 не передбачено отримання декларантом рахунку-фактури (інвойсу) для проведення попередньої оплати товару. Оплата проводилася на підставі укладеного контракту від 06.12.2023 року № 12062023, що відповідає даним, зазначеним у гр. 70 Призначення платежу у платіжних документах системи Swift від 24.04.2024 року та 29.12.2023 року.

Стосовно форми наданої до митного оформлення калькуляції транспортних витрат слід вказати, що у постанові Верховного суду від 31.05.2019 року у справі №804/16553/14 зазначено що якщо законом не визначено доказ (докази), виключно яким (-ми) повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення, то такі витрати можуть підтверджуватися будь-якими доказами. Митний кодекс України не визначив вид доказів, якими повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення товарів (не вказав, що такими доказами можуть буди лише фінансові та/або бухгалтерські документи), а тому довідка про транспортні витрати є допустимим доказом на підтвердження витрат на перевезення товарів.

Щодо включення до митної вартості товару експедиторської винагороди суд зазначає про таке. Відповідно до п.п.5-7 частини 10 статті 58 МКУ При визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті; витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на страхування цих товарів.

У даному випадку експедиторська винагорода не сплачується і не піддягає сплаті при транспортуванні товарів до порту або іншого місця ввезення на митну територію України.

Експедиторська винагорода може бути сплачена лише після повного завершення перевезення. У даному випадку після доставки вантажу у митницю призначення у Дніпрі для митного оформлення, потім доставки товару на склад отримувача і його передачі замовнику.

Таким чином, зазначені митницею у повідомленні та рішенні про коригування митної вартості зауваження, розбіжності та невідповідність відомостей, які стали підставою для витребування митницею додаткових документів та прийняття рішення про коригування митної вартості, не можуть бути визнані об`єктивними, обґрунтованими та такими, що впливають на числові значення заявленої митної вартості.

Стосовно посилань відповідача на невідповідність калькуляції транспортних витрат позивача, колегія суддів зауважує, що окрім калькуляції до митного оформлення товару були подані також договір транспортно експедиційного обслуговування від 25.02.2020, рахунок -фактура про надання транспортних послуг, довідка про транспортні витрати, банківський платіжний документ, якими підтверджено розмір транспортних витрат, відтак відповідачем не доведено, що наданими позивачем документами в повній мірі не підтверджено митну вартість товару за ціною договору.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що позивачем при здійсненні імпортування товару на митну територію України на підтвердження заявленої ним митної вартості товару було надано повний пакет документів, у відповідності до переліку, закріпленого частиною другою статті 53 Митного кодексу України.

Отже, рішення про коригування митної вартості товару та картка відмови в митному оформленні є протиправними та підлягають скасуванню.

Відтак, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не спростовують правильності висновків суду першої інстанції і не дають підстав для висновку про помилкове застосування судом першої інстанції норм матеріального або процесуального права, яке призвело б до неправильного вирішення справи.

Керуючись ст.243, 308, 311, 315, 316, 321, 325 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Дніпровської митниці залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.11.2024 в адміністративній справі № 160/25846/24 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий - суддя О.О. Круговий

суддя А.В. Шлай

суддя А.А. Щербак