Справа № 826/13323/14
Суддя: Карп'як Оксана Орестівна
Дата ухвалення: 2025-05-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

19 травня 2025 року м.Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі колегії: головуючого -судді Карп`як О.О., судді Братичак У.В., судді Коморного О.І., розглянувши в порядку письмового провадження питання про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху у справі за позовом Відкритого акціонерного товариства Аерофлот - російські авіалінії в особі представництва Відкритого акціонерного товариства Аерофлот російські авіалінії до Державної авіаційної служби України про визнання нечинними і скасування постанов про накладення штрафу,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Відкрите акціонерне товариство Аерофлот - російські авіалінії в особі представництва Відкритого акціонерного товариства Аерофлот російські авіалінії (далі - позивач) з позовом до Державної авіаційної служби України (далі - відповідач) про визнання нечинною і скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення в галузі цивільної авіації.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.09.2014 відкрито провадження у справі №826/13323/14 та призначено справу до судового розгляду.

За результатами проведення судового засідання 10 грудня 2014 року судом, згідно з ч. 4 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), прийнято рішення про подальший розгляд та вирішення справи №826/13323/14 у порядку письмового провадження.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.01.2016 витребувано у Державної авіаційної служби України належним чином засвідчені копії: інструкції про порядок розроблення та погодження, а також встановлення тривалості, початку і закінчення терміну дії рішення про заборону та обмеження використання повітряного простору, затвердженої Державною авіаційною службою України за погодженням з Генеральним штабом Збройних Сил України; протоколів засідань Комісії з розгляду справ про правопорушення у галузі цивільної авіації та порушення вимог законодавства на повітряному транспорті, що велись при розгляді протоколів про правопорушення у галузі цивільної авіації відносно відкритого акціонерного товариства "Аерофлот - російські авіалінії"; рішень Комісії з розгляду справ про правопорушення у галузі цивільної авіації та порушення вимог законодавства на повітряному транспорті щодо суми накладення стягнень за результатами розгляду кожного з протоколів про правопорушення у галузі цивільної авіації відносно відкритого акціонерного товариства "Аерофлот - російські авіалінії". Зобов`язано Державну авіаційну службу України протягом п`яти днів із дня отримання копії даного судового рішення організувати подання витребуваних доказів (або письмових пояснень із зазначенням причин неможливості їх подання із приєднанням засвідчених копій відповідних підтверджуючих доказів) до канцелярії Окружного адміністративного суду міста Києва для долучення до матеріалів адміністративної справи №826/13323/14. Зупинено провадження в адміністративній справі №826/13323/14 до моменту надходження до канцелярії Окружного адміністративного суду міста Києва витребуваних доказів (або письмової інформації про неможливість їх надання із приєднанням засвідчених копій відповідних підтверджуючих доказів).

На виконання Закону України Про внесення зміни до пункту 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду та відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 №399 передано судові справи Львівському окружному адміністративному суду.

За результатом автоматизованого розподілу справу передано на розгляд судді Львівського окружного адміністративного суду Карп`як О.О.

Ухвалою від 10.02.2025 прийнято до провадження справу №826/13323/14, призначено розгляд справи №826/13323/14 колегіально у складі трьох суддів, за правилами загального позовного провадження, зобов`язано сторін повідомити Львівський окружний адміністративний суд про усунення обставин, які зумовили зупинення провадження у справі.

За результатом протоколу автоматичного визначення складу колегії суддів, визначено склад колегії: головуючий суддя Карп`як О.О, судді Братичак У.В., Коморний О.І.

Ухвалою від 19.05.2025 поновлено провадження у справі.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Так, відповідно до п.9 ч.3 ст.2 КАС України однією з основних засад (принципів) адміністративного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно з 2 ст.44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Частиною третьою статті 3 КАС України передбачено, що провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

18.10.2023 введено в дію Закон України від 29.06.2023 №3200-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" (далі - Закон №3200-IX), який був розроблений для запровадження обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (далі - ЄСІТС) представниками правничих професій, юридичними особами та фізичними особами-підприємцями.

Відповідно до ч. 1 ст. 18 КАС України, у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Згідно із ч. 4 ст. 18 КАС України, Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

У відповідності до ч. 5 ст. 18 КАС України, суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, у порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу.

Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

За положеннями ч. 6 ст. 18 КАС України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Якщо реєстрація електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Відповідно до пунктів 24 - 27 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя 17.08.2021 № 1845/0/15-21, підсистема "Електронний суд" (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Інструкція користувача Електронного суду розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на веб-сторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за веб-адресою https://wiki.court.gov.ua.

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.

До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.

Технічні вимоги щодо форм електронних документів та їхніх додатків, обмеження щодо їхнього розміру, формату та інших характеристик встановлюються Інструкцією користувача Електронного суду.

Згідно з відомостями автоматизованої системи документообігу у позивача відсутній зареєстрований в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі) електронний кабінет.

Зареєструвати електронний кабінет в ЄСІТС можна за посиланням https://id.court.gov.ua.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються, серед іншого, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його (ч.1 ст.169 КАС України).

Відповідно до ч. 13 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що позовна заява не містить інформації щодо наявності або відсутності електронного кабінету позивача, що є підставою для залишення позову без руху. Отже, Відкрите акціонерне товариство Аерофлот - російські авіалінії в особі представництва Відкритого акціонерного товариства Аерофлот російські авіалінії має обов`язок з реєстрації Електронного кабінету, однак, такий (згідно з наявною у суду інформацією) не виконало, що є підставою для залишення позовної заяви без руху.

Отже, з огляду на викладене, відсутність в матеріалах справи інформації щодо наявності або відсутності електронного кабінету позивача, зумовлює залишення позову без руху відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160, ч. 13 ст. 171 КАС України з встановленням строку для усунення недоліків.

Згідно абз.2 ч.1 ст.169 КАС України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Згідно ч.2 ст.169 КАС України, якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 18 цього Кодексу.

При цьому, відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Вказані висновки узгоджуються з правовою позицією, викладеною Верховним Судом у постанові від 26 жовтня 2023 року по справі №640/33154/20, які в силу ч. 5 ст. 242 КАС України враховуються судом при розгляді даної справи, а також ухвалах Верховного Суду від 08.05.2025 у справі №640/9591/20, від 22.04.2025 у справі №320/12537/23.

Окрім того, судом встановлено, що всі подані по позовної заяви копії документів викладені іноземною мовою без офіційного перекладу на українську мову.

Кодексом адміністративного судочинства України встановлені вимоги щодо форми, змісту позовної заяви, порядку її подання.

У відповідності до ст.10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова.

Офіційне тлумачення даної норми надане рішенням Конституційного Суду України у справі про офіційне тлумачення положень статті 10 Конституції України щодо застосування державної мови органами державної влади, органами місцевого самоврядування та використання її у навчальному процесі в навчальних закладах України (справа про застосування української мови) 14 грудня 1999 року №10-рп/99 Справа №1-6/99.

Зокрема КС України зазначив "... Публічними сферами, в яких застосовується державна мова, охоплюються насамперед сфери здійснення повноважень органами законодавчої, виконавчої та судової влади, іншими державними органами та органами місцевого самоврядування (мова роботи, актів, діловодства і документації, мова взаємовідносин цих органів тощо)… Зокрема, відповідно до чинних законів питання застосування української мови визначено щодо розгляду звернень громадян; діяльності Збройних Сил України та Національної гвардії України; видання друкованої продукції, призначеної для службового та ужиткового користування, що розповсюджується через державні підприємства, установи і організації (бланки, форми, квитанції, квитки, посвідчення, дипломи тощо); висвітлення діяльності органів державної влади та органів місцевого самоврядування в Україні засобами масової інформації; оформлення митних документів тощо…".

Основні вимоги до доказів, на підставі яких адміністративний суд розглядає справи визначені параграфом 1 глави 5 КАС України.

Так доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (частина перша статті 72 КАС України).

Докази мають бути належними, допустимими, достатніми і достовірними.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування (стаття 73 КАС України).

Суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (стаття 74 КАС України).

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 75 КАС України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (стаття 76 КАС України).

Дослідивши надані позивачем документи, складені іноземною мовою, суд звертає увагу на те, що вони не перекладені українською мовою та не легалізовані належним чином, тому не відповідають вимогам, що пред`явлені до доказів відповідно до КАС України.

Відповідно до частини першої та другої статті 14 Закону України "Про забезпечення функціонування української мови як державної" від 25 квітня 2019 року №2704-VIII у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою. У судовому процесі може застосовуватися інша мова, ніж державна, у порядку, визначеному процесуальними кодексами України та Законом України "Про судоустрій і статус суддів".

У відповідності до частини першої статті 15 Кодексу адміністративного судочинства України судочинство і діловодство в адміністративних судах провадиться державною мовою. Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасників судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють (частина третя статті 15 КАС України).

В той же час, згідно з частиною шостою статті 13 Закону України "Про забезпечення функціонування української мови як державної" органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом.

Враховуючи вищенаведене суд вказує на те, що при зверненні до суду із позовною заявою або ж поданні відзиву, письмових пояснень, інших процесуальних документів, разом із документами, які виготовлені на іноземній мові, повинні бути подані належним чином засвідчені переклади на державну мову.

Відповідна правова позиція викладена Верховним Судом в ухвалі від 08 квітня 2024 року у справі №990/298/23.

Вимоги щодо викладення документа процесуального характеру державною (українською) мовою викладені, зокрема, в ухвалах Великої Палати Верховного Суду від 19.09.2019 у справі №11-955зі19 (9901/98/19) та від 12.02.2020 у справі №9901/12/20 (П/9901/12/20).

Позиція щодо питання застосування державної мови у адміністративному судочинстві відповідає правовому висновку Верховного Суду України, викладеному в постанові від 6 липня 2016 року (справа № 21-1092а16), а також висновкам Верховного Суду, викладених в ухвалах від 17 травня 2019 року у справі №826/19129/16, від 28 травня 2019 року у справі №9901/287/19, від 07 червня 2019 року у справі № 826/10114/17 та від 29 квітня 2020 року у справі № 826/6286/17.

До письмових доказів, викладених іноземною мовою, повинні додаватися переклади українською мовою, засвідчені належним чином. Вірність перекладу документів юридичного характеру повинна бути нотаріально засвідченою в порядку статті 79 Закону України "Про нотаріат". Пунктом 2.1. глави 8 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України №296/5 від 22.02.2012, визначено, якщо нотаріус не знає відповідних мов (однієї з них), переклад документа може бути зроблено перекладачем, справжність підпису якого засвідчує нотаріус за правилами, передбаченими цим Порядком.

Дана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 20.06.2019 у справі №910/4473/17.

У діловодстві суду можуть використовуватися вхідні документи, викладені іноземною мовою, забезпечені перекладом відповідно до вимог чинного законодавства.

Ураховуючи те, що на підтвердження обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, позивач надав докази без офіційного перекладу, зазначені недоліки мають бути усунені шляхом надання доданих до позовної заяви письмових доказів належної якості та з офіційним перекладом усіх документів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, як того вимагають норми КАС України, разом із копіями для відповідача.

Проте, позивачем до матеріалів справи не долучено переклад документів, що складені іноземною мовою.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне надати позивачу строк для усунення недоліків позову у 5 днів з дня вручення копії ухвали про залишення позову без руху для подання до суду інформації щодо наявності або відсутності електронного кабінету позивача.

Керуючись ст.ст.18, 160, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Відкритого акціонерного товариства Аерофлот - російські авіалінії в особі представництва Відкритого акціонерного товариства Аерофлот російські авіалінії до Державної авіаційної служби України про визнання нечинними і скасування постанов про накладення штрафу, - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків в оформленні матеріалів позову у 5 днів з дня вручення копії ухвали про залишення позову без руху, у спосіб:

- подання до суду інформації щодо наявності або відсутності електронного кабінету позивача;

- долучити належним чином (нотаріально) засвідчені переклади долучених до позовної заяви документів на державну мову.

Суд зазначає обов`язок Відкритого акціонерного товариства Аерофлот - російські авіалінії в особі представництва Відкритого акціонерного товариства Аерофлот російські авіалінії зареєструвати електронний кабінет відповідно до ст.18 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути викладені в апеляційній скарзі на судове рішення, винесене за результатами розгляду справи.

Головуючий - суддя Карп`як О.О.

Суддя Братичак У.В.

Суддя Коморний О.І.