Справа № 440/11387/24
Суддя: П’янова Я.В.
Дата ухвалення: 2025-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2025 р. Справа № 440/11387/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: П`янової Я.В.,

Суддів: Присяжнюк О.В. , Русанової В.Б. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Пирятинської міської ради на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 29.11.2024, головуючий суддя І інстанції: А.О. Чеснокова, м. Полтава, повний текст складено 29.11.24 у справі № 440/11387/24

за позовом Заступника керівника Лубенської окружної прокуратури в інтересах держави

до Пирятинської міської ради

третя особа: Державне підприємство "Сільськогосподарське підприємство "Березівське" в особі арбітражного керуючого Приходька Дмитра Володимировича

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Лубенської окружної прокуратури Безцінного Олега Володимировича в інтересах держави (далі за текстом також прокурор, позивач) звернувся до адміністративного суду з позовом до Пирятинської міської ради (далі за текстом також відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: ДП «СГП «Березівське» в особі арбітражного керуючого Приходька Дмитра Володимировича, в якому просив:

- визнати протиправною бездіяльність Пирятинської міської ради щодо вжиття заходів, спрямованих на набуття права власності на безхазяйне нерухоме майно - греблю довжиною 90 метрів, шириною 8 метрів, обладнаної фронтальним водоспуском трубного типу, яка розташована на водному об`єкту ставку, загальною площею 1,14 га, що знаходиться на річці Перевід (Перевод) у межах села Березова Рудка Пирятинської територіальної громади, Лубенського району, Полтавської області;

- зобов`язати Пирятинську міську раду Лубенського району вчинити дії, спрямовані на набуття права власності на безхазяйне нерухоме майно шляхом звернення із заявою про взяття на облік до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно та розміщення оголошення про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік у друкованих засобах масової інформації, а саме: греблі довжиною 90 метрів, шириною 8 метрів, обладнаної фронтальним водоспуском трубного типу, яка розташована на водному об`єкту ставку, загальною площею 1,14 га, що знаходиться на річці Перевід (Перевод) у межах села Березова Рудка Пирятинської територіальної громади, Лубенського району Полтавської області.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 29 листопада 2024 року позов задоволено.

Визнано протиправною бездіяльність Пирятинської міської ради щодо невжиття заходів, спрямованих на набуття права власності на безхазяйне майно, а саме: греблю довжиною 90 метрів, шириною 8 метрів, обладнаної фронтальним водоспуском трубного типу, яка розташована на водному об`єкту ставку, загальною площею 1,14 га , що знаходиться на річці Перевід (Перевод) у межах села Березова Рудка Пирятинської територіальної громади, Лубенського району, Полтавської області.

Зобов`язано Пирятинську міську раду вчинити дії, спрямовані на набуття права власності на безхазяйне нерухоме майно шляхом звернення із заявою про взяття на облік до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно та розміщення оголошення про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік у друкованих засобах масової інформації, а саме: греблі довжиною 90 метрів, шириною 8 метрів, обладнаної фронтальним водоспуском трубного типу, яка розташована на водному об`єкту ставку, загальною площею 1,14 га, що знаходиться на річці Перевід (Перевод) у межах села Березова Рудка Пирятинської територіальної громади Лубенського району, Полтавської області.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, відповідач оскаржив його в апеляційному порядку, оскільки вважає, що судом першої інстанції не враховано всі фактичні обставини справи, які мають значення для правильного вирішення адміністративного спору.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач наводить обставини справи, які, на його думку, дають підстави для висновку про відсутність протиправної бездіяльності відповідача у спірних правовідносинах, а відтак і правових підстав для зобов`язання Пирятинської міської ради вчинити дії щодо набуття права власності на безхазяйне майно, а саме: греблю, немає. Звертає увагу на неврахування судом першої інстанції того, що позивач представляє інтереси територіальної громади, а органом який представляє інтереси територіальної громади (згідно зі статтею 1 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні") є Пирятинська міська рада, тобто подання позову в інтересах Пирятинської міської ради є неможливим, так як в такому випадку поєднується в одній особі позивач і відповідач.

За результатами апеляційного розгляду відповідач просить скасувати оскаржуване рішення суду та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Від прокурора надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він зазначає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи, рішення ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права, з дослідженням усіх доказів та встановленням усіх обставин у справі. Вважає рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим, а тому апеляційну скаргу просить залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Третя особа правом на висловлення свого ставлення до апеляційної скарги не скористалася.

Відповідачем подано клопотання про долучення доказів, а саме листа ТОВ „Державний земельний банк від 17.01.2025 за вих. № 03/1 та листа Фонду Державного Майна України від 21.01.2025 за № 10-72-1674, які надійшли до відповідача після подання апеляційної скарги. Додатково повідомлено, що Указом Президента України від 11.12.2009 за № 1046/2009 «Про створення національного природного парку „Пирятинський на території Пирятинської міської територіальної громади створено НПП „Пирятинський, до територій якого віднесено річки і прибережні смуги всіх річок громади, зокрема і річка Перевод, на якій знаходиться ставок і гідроспоруда (гребля).

У запереченнях на клопотання відповідача прокурор звертає увагу, що зазначені відповідачем листи направлені у відповідь на звернення відповідача після прийняття рішення судом першої інстанції. Водночас, наведена у листах інформація не має істотного значення для розгляду справи. Просить відмовити у задоволенні клопотання Пирятинської міської ради про долучення доказів у справі.

Щодо клопотання відповідача про долучення доказів колегія суддів зазначає таке.

Відповідно до частин третьої та четвертої статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Як убачається зі змісту листа ТОВ «Державний земельний банк» від 17.01.2025, його направлено у відповідь на листи Пирятинської міської ради № 10540/02-33 від 13.12.2024 та вих. № 10540/02-33 від 26.12.2024, за змістом листа Фонду державного майна України від 21.01.2025, його направлено у відповідь на лист Пирятинської міської ради від 20.12.2024, тобто фактично після прийняття рішення судом першої інстанції.

Оскільки відповідач у клопотанні про долучення доказів не навів жодних підстав неможливості направлення звернень та отримання відповідей на свої звернення під час розгляду справи у суді першої інстанції, суд апеляційної інстанції їх не досліджує та вказані докази не приймає.

Відповідно до пункту третього частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також КАС України) суд апеляційної інстанції розглядає справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, переглянувши справу за наявними у ній доказами та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що на території Пирятинської ТГ на ставку у басейні річки Перевід розташована гідроспоруда, а саме: гребля довжиною 90 метрів, шириною 8 метрів, обладнаної фронтальним водоспуском трубного типу, яка розташована на водному об`єкту ставку, загальною площею 1,14 га у межах с. Березова Рудка, що визнається учасниками справи.

Листом Лубенської окружної прокуратури Полтавської області №53/2-2784ВИХ-24 від 24 квітня 2024 року Пирятинській міській раді повідомлено, що на виконання рішення Ради національної безпеки і оборони України від 15 квітня 2021 року «Про заходи державної регіональної політики на підтримку децентралізації влади», введеного в дію Указом Президента України від 29 квітня 2021 року № 180/2021, за результатами проведення у 2021 році інвентаризації водних об`єктів, лісових ресурсів, об`єктів державної та комунальної власності, що знаходяться на території територіальних громад, при виявленні безхазяйних гідротехнічних споруд на водних об`єктах, орган місцевого самоврядування, на території якого знаходяться дані об`єкти, з метою впорядкування обліку комунального майна територіальної громади, мав прийняти рішення про взяття на облік безхазяйних гідротехнічних споруд на водних об`єктах. Лубенською окружною прокуратурою встановлено, що на території Пирятинської ОТГ на ставках у басейні річки Перевід розташовані наступні гідроспоруди, зокрема, гребля довжиною 90 метрів, шириною 8 метрів, обладнаної фронтальним водоспуском трубного типу, яка розташована на водному об`єкту ставку, загальною площею 1,14 га у межах с. Березова Рудка, що перебуває у постійному користуванні ДП СГП «Березівське». Враховуючи викладене, просить вказати: чи перебувають вказані гідротехнічні споруди на балансі Пирятинської міської ради; чи приймалось Пирятинською міською радою рішення про взяття на облік вказаних гідротехнічних споруд; хто є власником вказаних гідротехнічних споруд, а також об`єктів водного фонду (земельних ділянок), на яких вони розташовані; чи укладала Пирятинська міська рада, або Березоворудська сільська рада чи Крячківська сільська рада договори оренди стосовно вказаних об`єктів водного фонду (земельних ділянок); надати належним чином завірені копії договорів оренди, додаткових угод до них та актів приймання-передачі; надати характеристики про вказані гідротехнічні споруди (висоту, довжину, сторону, балансову вартість, стан) щодо кожної гідротехнічної споруди; чи використовуються вказані гідроспоруди за цільовим призначенням на даний час; чи проводилось представниками міської ради обстеження даних гідроспоруд протягом останніх років. Зазначену інформацію необхідно надати у строк до 10 травня 2024 року.

Листом Лубенської окружної прокуратури Полтавської області №53/2-3017ВИХ-24 від 06 травня 2024 року Арбітражному керуючому ДП «СП «Березівське» Приходьку Дмитру Володимировичу повідомлено, що Лубенською окружною прокуратурою встановлено, що на території Пирятинської ОТГ на ставках у басейні річки Перевід розташовані наступні гідроспоруди, які перебувають у постійному користуванні ДП СГП «Березівське», зокрема гребля довжиною 90 метрів, шириною 8 метрів, обладнаної фронтальним водоспуском трубного типу, яка розташована на водному об`єкту ставку, загальною площею 1,14 га у межах с. Березова Рудка. Враховуючи викладене, просить вказати: чи укладало ДП СГП «Березівське» із уповноваженим суб`єктом цивільних відносин будь-які договори стосовно вказаних гідротехнічних споруд; чи перебувають вказані гідроспоруди на балансі ДП СГП «Березівське» та / або у його власності; чи проводилось обстеження вказаних гідроспоруд, за результатами якого складався відповідний акт; який стан вказаних гідроспоруд на даний час та чи використовуються вони за цільовим призначенням; на підставі яких договорів ДП СГП «Березівське» використовує об`єкти водного фонду (земельних ділянок), де розташовані вказані гідроспоруди; з якого часу ДП СГП «Березівське» у процесі припинення (у випадку, якщо перебуває - надати належним чином завірену копію документу про початок ліквідаційної процедури) та чи має воно правонаступника, надати належним чином завірену копію виписки з Державного реєстру юридичних осіб стосовно ДП СГП «Березівське». Зазначену інформацію необхідно надати у строк до 24 травня 2024 року.

Листом №01-28/423 від 22 травня 2024 року Арбітражним керуючим ДП «СП «Березівське» Приходьком Дмитром Володимировичем на лист №53/2-3014ВИХ-24 від 06 травня 2024 року Лубенській окружній прокуратурі (вх. №5871-24 від 27 травня 2024 року) повідомлено, що 13 липня 2017 року Господарський суд Полтавської області у справі №18/2694/11 постановив: визнати банкрутом Державне підприємство "Сільськогосподарське підприємство "Березівське", с. Березова Рудка, Пирятинський район, Полтавська область, та відкрити ліквідаційну процедуру. 24 квітня 2018 року Харківський апеляційний господарський суд у справі № 18/2694/11 постановив: призначити ліквідатором Державного підприємства "Сільськогосподарське підприємство "Березівське" арбітражного керуючого Приходька Дмитра Володимировича з усіма повноваженнями згідно з Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом". Під час проведення роботи по виявленню активів підприємства було встановлено, що ДП "Сільськогосподарське підприємство "Березівське" на праві постійного користування є користувачем 67 земельних ділянок, в тому числі 7 земельних ділянок, на яких розташовуються водойми. Згідно з наявною фінансово-бухгалтерською документацією ДП "СГП "Березівське" на балансі підприємства згадані у запиті гідротехнічні споруди не обліковуються та у власності не перебувають. Обстежень згаданих гідротехнічних споруд не проводилось та будь-яких відповідних актів не складалось. Надати інформацію щодо стану споруд та використання за цільовим призначенням не вбачається за можливе.

Листом Лубенської окружної прокуратури Полтавської області №53/2-3358ВИХ-24 від 22 травня 2024 року Регіональному офісу водних ресурсів у Полтавській області повідомлено, що Лубенською окружною прокуратурою встановлено, що на території Пирятинської ОТГ на ставках у басейні річки Перевід розташовані наступні гідроспоруди, зокрема гребля довжиною 90 метрів, шириною 8 метрів, обладнаної фронтальним водоспуском трубного типу, яка розташована на водному об`єкту ставку, загальною площею 1,14 га у межах с. Березова Рудка, що перебуває у постійному користуванні ДП СГП «Березівське». Враховуючи викладене, просить вказати: чи приймалось Полтавською обласною державною (військовою) адміністрацією у 2018 - 2024 роках рішення (доручення) для органів місцевого самоврядування про необхідність інформувати Регіональний офіс водних ресурсів у Полтавській області про вжиті заходи щодо набуття права власності на безхазяйні гідроспоруди; чи надавалась Пирятинською міською радою у Регіональний офіс водних ресурсів у Полтавській області інформація про взяття облік та/або оформлення права власності на вказані гідроспоруди; чи направляв Регіональний офіс водних ресурсів у Полтавській області листи про необхідність взяття на облік вказаних гідроспоруд у Пирятинську міську раду протягом останніх років; чи звертався Регіональний офіс водних ресурсів у Полтавській області з позовною заявою до Пирятинської міської ради про взяття на облік указаних гідроспоруд або оформлення на них права власності та чи володіє він відповідними повноваженнями; характеристики про вказані гідротехнічні споруди (висоту, довжину, сторону, балансову вартість, стан) щодо кожної гідротехнічної споруди; чи використовуються вказані гідроспоруди за цільовим призначенням на даний час; чи наявна у Регіонального офісу водних ресурсів інформація про обстеження даних гідроспоруд протягом останніх років, зокрема відповідні акти. Зазначену інформацію із наданням належним чином завірених копій документів необхідно надати у строк до 06 червня 2024 року.

Листом №838/10-06 від 30 травня 2024 року Регіональним офісом водних ресурсів у Полтавській області на лист №53/2-3358ВИХ-24 від 22 травня 2024 року Лубенській окружній прокуратурі (вх. №6226-24 від 05 червня 2024 року) повідомлено, що з метою упорядкування, утримання і безпечної експлуатації безгосподарських гідротехнічних споруд на штучно створених водних об`єктах (водосховищах і ставках) області головою обласної державної адміністрації було прийнято розпорядження від 25 лютого 2019 року № 127 «Про стан гідротехнічних споруд водних об`єктів (водосховищ і ставків) на території Полтавської області». Пунктом 6 розпорядження було доручено органам місцевого самоврядування вжити необхідних заходів щодо передачі безгосподарських гідротехнічних споруд у комунальну власність територіальних громад, відповідно до їх розташування та інформувати Регіональний офіс водних ресурсів у Полтавській області для узагальнення та інформування облдержадміністрації. Комісією, створеною розпорядженням голови Пирятинської районної державної адміністрації від 02 квітня 2019 року №75, було проведено обстеження та інвентаризацію штучно створених водних об`єктів (ставків) та гідротехнічних споруд вищезгаданих водних об`єктів на території колишнього Пирятинського району та складено акти інвентаризації. В актах та анкетах стану гідротехнічних споруд зазначено, що власники (балансоутримувачі) гідротехнічних споруд - відсутні та не виконано рекомендації голови облдержадміністрації, зазначені в пункті 6 розпорядження від 25 лютого 2019 року № 127 щодо передачі безгосподарських гідротехнічних споруд ставків у державну чи комунальну власність територіальних громад, відповідно до їх розташування. Станом на 30 травня 2024 року Офісу невідомо хто є власником та балансоутримувачем споруд, ставків площею водного дзеркала 1,99 га, 3,99 га, 2,36 га, 3,22 га, 1,14 га, 1,97 га, 3,22 га, 35,7 га, розташованих у басейні річки Перевід на території Пирятиської міської ТГ. «Ставок площею водного дзеркала 117,9 га», як зазначено у листі - це Березоворудське водосховище, гідротехнічні споруди якого перебувають на балансі Офісу. Про необхідність взяття на баланс гідротехнічних споруд Офіс повідомляв об`єднані територіальні громади і районні державні адміністрації, в тому числі Пирятинську міську раду, листами № 287/01-05 від 12 березня 2019 року, № 951/01-05 від 08 серпня 2019 року, № 1290/01-05 від 09 червня 2021 року, №1457/01-05 від 10 червня 2020 року. Офіс не звертався з позовною заявою до Пирятинської міської ради щодо взяття на облік вищезазначених гідроспоруд. Водні об`єкти, про які йде мова у запиті Лубенської окружної прокуратури - ставки площею водного дзеркала 1,99 га, 3,99 га, 2,36 га, 3,22 га, 1,14 га, 1,97 га, 3,22 га, 35,7 га не паспортизовані відповідно до «Порядку». Офіс не володіє інформацією про стан, параметри, балансову вартість гідротехнічних споруд вищезгаданих водних об`єктів. За інформацією про цільове призначення і використання гідроспоруд ставків площею водного дзеркала 1,99 га, 3,99 га, 2,36 га, 3,22 га, 1,14 га, 1,97 га, 3,22 га, 35,7 га рекомендуємо звернутися до Пирятинської міської ради. Інформація про обстеження гідротехнічних споруд ставків площею водного дзеркала 1,99 га, 3,99 га, 2,36 га, 3,22 га, 1.14 га, 1,97 га, 3,22 га, 35,7 га, розташованих у басейні річки Перевід на території Пирятинської міської ТГ, відсутня.

Так, відповідно до висновку, що є додатком до акта обстеження та інвентаризації штучно створених водних об`єктів (водосховищ, ставків) та гідротехнічних споруд №15 від 12 липня 2019 року, який затверджено головою Пирятинської районної державної адміністрації 01 серпня 2019 року, встановлено, що водний об`єкт - ставок «№ 5» знаходиться в межах села Березова Рудка Березоворудської сільської ради. Загальна площа 1,14 га. Гідроспоруда - гребля довжиною 90 метрів, шириною 8 метрів, обладнаної фронтальним водоспуском трубного типу. Гребля відноситься до насипних, однорідних гребель із замком. Гребля обладнана фронтальним водоспуском трубного типу. По верху греблі проходить асфальтована дорога. Комісія вважає стан гідроспоруди добрим і таким, який не несе загрози людям. Комісія не має інформації, щодо виготовлення паспорта водного об`єкта на даний ставок. Відповідно до вказаного акту зазначена гідроспоруда розміщена на ставку на річці Перевод (Перевід) у межах с.Березова Рудка, а водний об`єкт перебуває у постійному користуванні Державного підприємства «Сільськогосподарське підприємство «Березівське».

Листом №5086/02-33 від 03 червня 2024 року Виконавчим комітетом Пирятинської міської ради на лист №53/2-3607ВИХ-24 від 31 травня 2024 року Лубенській окружній прокуратурі (вх. №6159-24 від 04 червня 2024 року) повідомлено, що гідроспоруди греблі знаходяться в межах населеного пункту с. Березова Рудка обладнані водоскидною спорудою фронтального (трубного) типу, які розташовані на ставках, площею 1,9900 га, 2,3600 га, 3,2200 га, 1,1400 га, 1,9700 га, 3,2200 га на даний час перебувають у постійному користуванні ДП СГП «Березівське», договори оренди відсутні. Інформація стосовно характеристик вказаних гідроспоруд відсутня. На цей час ДП СГП «Березівське» знаходиться у стані ліквідації.

Листом Лубенської окружної прокуратури Полтавської області №53/2-4095ВИХ-24 від 20 червня 2024 року Полтавській обласній військовій адміністрації повідомлено, що Лубенською окружною прокуратурою встановлено, що на території Пирятинської ОТГ на ставках у басейні річки Перевід розташовані наступні гідроспоруди, зокрема гребля довжиною 90 метрів, шириною 8 метрів, обладнаної фронтальним водоспуском трубного типу, яка розташована на водному об`єкту ставку, загальною площею 1,14 га у межах с. Березова Рудка, що перебуває у постійному користуванні ДП СГП «Березівське». Відповідно до інформації Регіонального офісу водних ресурсів у Полтавській області від 30 травня 2024 року №838/10-06 встановлено, що розпорядженням Полтавської обласної державної адміністрації від 25 лютого 2019 року №127 «Про стан гідротехнічних споруд водних об`єктів (водосховищ і ставків) на території Полтавської області» було доручено органам місцевого самоврядування вжити необхідних заходів стосовно передачі безгосподарських гідротехнічних споруд у комунальну власність територіальних громад. Враховуючи викладене, просить надати належним чином завірену копію вказаного розпорядження Полтавської обласної державної адміністрації. Також просить зазначити чи направлялось дане розпорядження у Пирятинську міську раду, а також чи насилала Пирятинська міська рада у Полтавську ОВА інформацію про його виконання. Зазначену інформацію необхідно надати у строк до 28 червня 2024 року.

Листом №9668/1/01-52 від 26 червня 2024 року Полтавською обласною військовою адміністрацією на лист №53/2-4095ВИХ-24 від 20 червня 2024 року Лубенській окружній прокуратурі (вх. №8585-24 від 14 серпня 2024 року) повідомлено, що розпорядженням рекомендовано головам районних рад, міським головам міст обласного значення, головам об`єднаних територіальних громад вжити необхідних заходів щодо передачі безгосподарських гідротехнічних споруд у державну чи комунальну власність територіальних громад відповідно до їх розташування та проінформувати Регіональний офіс водних ресурсів у Полтавській області для узагальнення та інформування облдержадміністрації до 01 грудня 2021 року. Водночас пунктом 9 розпорядження визначено Регіональний офіс водних ресурсів у Полтавській області (далі - РОВР) відповідальним за узагальнення і інформування облдержадміністрації щодо виконання пунктів 6, 7 розпорядження. Також надано інформацію, яка надійшла до Департаменту екології та природних ресурсів облвійськадміністрації від РОВР.

Так, розпорядженням голови Полтавської обласної державної адміністрації від 25 лютого 2019 року №127 «Про стан гідротехнічних споруд водних об`єктів (водосховищ і ставків) на території Полтавської області» визначено:

1) Департаменту агропромислового розвитку облдержадміністрації головам райдержадміністрацій рекомендувати міським головам міст обласного значення, головам об`єднаних територіальних громад: створити спільні комісії із залученням спеціалістів Регіонального офісу водних ресурсів у Полтавській області та міжрайонних управлінь водного господарства, Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області, Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області, юридичного відділу апарату облдержадміністрації, органів місцевого самоврядування та провести інвентаризацію гідротехнічних споруд на штучно створених водних об`єктах (водосховищах, ставках) в районах області з визначенням їх технічного стану та власника (балансоутримувача) або складання переліку безгосподарських гідротехнічних споруд до 01 серпня 2019 року;

2) Рекомендувати Регіональному офісу водних ресурсів у Полтавській області розробити та направити районним державним адміністраціям зразок акту інвентаризації водних об`єктів та гідротехнічних споруд та типову Інвентаризаційну відомість обстеження гідротехнічних споруд водних об`єктів (водосховищ, ставків) району до 15 березня 2019 року;

3) Головам райдержадміністрацій акти інвентаризації водних об`єктів та гідротехнічних споруд, складені окремо по кожному водосховищу і ставку та їх гідротехнічних спорудах районними комісіями, надати разом з інвентаризаційною відомістю Регіональному офісу водних ресурсів у Полтавській області до 01 серпня 2019 року;

4) Рекомендувати Регіональному офісу водних ресурсів у Полтавській області за результатами інвентаризації скласти перелік таких водних об`єктів і гідротехнічних споруд у межах адміністративних територій та надати до облдержадміністрації до 15 серпня 2019 року;

5) Юридичному відділу апарату облдержадміністрації спільно з ГТУЮ у Полтавській області розробити поетапний алгоритм дій щодо порядку взяття на баланс безгосподарських гідротехнічних споруд органами місцевого самоврядування або юридичними особами відповідно до їх розташування та направити його райдержадміністраціям, органам місцевого самоврядування до 25 березня 2019 року;

6) Головам райдержадміністрацій та рекомендувати головам районних рад, міським головам міст обласного значення, головам об`єднаних територіальних громад вжити необхідних заходів щодо передачі безгосподарських гідротехнічних споруд у державну чи комунальну власність територіальних громад відповідно до їх розташування та проінформувати Регіональний офіс водних ресурсів у Полтавській області для узагальнення та інформування облдержадміністрації до 01 грудня 2021 року;

7) Рекомендувати Регіональному офісу водних ресурсів у Полтавській області на замовлення органів місцевого самоврядування забезпечити розроблення «Паспортів гідротехнічних споруд», по безгосподарських гідротехнічних спорудах. Про проведену роботу поінформувати облдержадміністрацію до 01 грудня 2021 року;

8) Рекомендувати районним радам, міським радам міст обласного значення, об`єднаним територіальним громадам визначити підприємства, установи, заклади комунальної власності територіальних громад району/міста, яким доручити здійснення заходів з експлуатації, утримання та проведення ремонтів гідротехнічних споруд, що будуть передані на баланси міських, селищних і сільських рад як безгосподарське майно до 01 грудня 2019 року;

9) Відповідальним виконавцям пунктів 6, 7 розпорядження інформацію щодо його виконання надавати Регіональному офісу водних ресурсів у Полтавській області (Еренбург І.Ю.) щоквартально до 10 числа наступного місяця впродовж 2019-2021 років для подальшого узагальнення та інформування облдержадміністрацію щомісяця впродовж 2019-2021 років.

Водночас, згідно з листом Регіонального офісу водних ресурсів у Полтавській області №1969/10-04 від 06 грудня 2023 року, який направлено у Департамент екології та природних ресурсів Полтавської ОВА на виконання пункту 3 Розпорядження, районними державними адміністраціями та органами місцевого самоврядування області було проведено інвентаризацію штучно створених водних об`єктів (водосховищ і ставків) та гідротехнічних споруд. Офіс не проводив інвентаризацію водних об`єктів, а лише надавав допомогу органам місцевого самоврядування в її проведенні. Офіс неодноразово листами звертався до районних державних адміністрацій та територіальних громад з проханням завершити розпочаті роботи по обстеженню водних об`єктів та їх гідроспоруд та надати відповідні документи для узагальнення. Відповідно до пункту 9 Розпорядження щоквартальні звіти про хід виконання інвентаризації Офісом надавались відділу контролю Полтавської обласної державної адміністрації. На виконання пункту 4 даного Розпорядження Офіс узагальнив та опрацював результати частково проведеної інвентаризації на території Полтавської області, сформував перелік водних об`єктів і гідротехнічних споруд, відповідно до наданої районними державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування інформації (акти, анкети та інвентаризаційні відомості). Районні державні адміністрації та органи місцевого самоврядування області частково виконали пункт 3 Розпорядження, провівши інвентаризацію не всіх наявних на території області гідротехнічних споруд водних об`єктів. На виконання пункту 6 Розпорядження, Офіс неодноразово надсилав для використання в роботі «Алгоритм дій щодо взяття на баланс безгосподарських гідротехнічних споруд органами місцевого самоврядування відповідно до їх розташування», розробленого Юридичним відділом апарату облдержадміністрації. Заходи, зазначені в пунктах 6, 7 Розпорядження, зокрема, виготовлення паспортів гідротехнічних споруд та взяття на баланс органами місцевого самоврядування гідротехнічних споруд водних об`єктів, не виконані у зв`язку з відсутністю фінансування цих заходів з місцевих бюджетів. З моменту прийняття Розпорядження органами місцевого самоврядування Полтавської області не взято на баланс жодної гідротехнічної споруди, які так і залишаються безгоспним/безхазяйним майном. До Офісу не надходили замовлення від органів місцевого самоврядування та районних державних адміністрацій на виконання робіт з виготовлення паспортів гідротехнічних споруд водних об`єктів.

Листом Лубенської окружної прокуратури Полтавської області №53/2-4327ВИХ-24 від 28 червня 2024 року Регіональному офісу водних ресурсів у Полтавській області повідомлено, що Лубенською окружною прокуратурою встановлено, що на території Пирятинської ОТГ на ставках у басейні річки Перевід розташовані наступні гідроспоруди, зокрема гребля довжиною 90 метрів, шириною 8 метрів, обладнаної фронтальним водоспуском трубного типу, яка розташована на водному об`єкту ставку, загальною площею 1,14 га у межах с. Березова Рудка, що перебуває у постійному користуванні ДП СГП «Березівське». Відповідно до листа Регіонального офісу водних ресурсів у Полтавській області від 30 травня 2024 року №838/10-05 встановлено, що Регіональний офіс водних ресурсів у Полтавській області повідомляв об`єднані територіальні громади про необхідність взяття на баланс гідротехнічних споруд, зокрема і Пирятинську міську раду листами від 12.03.2019 № 287/01-05, від 09.06.2021 №1290/01-05, від 10.06.2020 № 1457/01-05. Враховуючи викладене, просить вказати, чи отримував Регіональний офіс водних ресурсів відповіді на вказані листи; чи надавалась Пирятинською міською радою у Регіональний офіс водних ресурсів у Полтавській області інформація про взяття облік та/або оформлення права власності на вказані гідроспоруди протягом 2024 року. Зазначену інформацію необхідно надати невідкладно у строк до 11 липня 2024 року.

Листом Лубенської окружної прокуратури Полтавської області №53/2-4336ВИХ-24 від 28 червня 2024 року Пирятинській міській раді повідомлено, що Лубенською окружною прокуратурою встановлено, що на території Пирятинської ОТГ на ставках у басейні річки Перевід розташовані наступні гідроспоруди, зокрема гребля довжиною 90 метрів, шириною 8 метрів, обладнаної фронтальним водоспуском трубного типу, яка розташована на водному об`єкту ставку, загальною площею 1,14 га у межах с. Березова Рудка, що перебуває у постійному користуванні ДП СГП «Березівське». Відповідно до інформації Пирятинської міської ради від 03 червня 2024 року №5068/02-33 інформація про вказані у міської ради гідроспоруди відсутня, вони у її власності чи на балансі не перебувають. Згідно з статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» Лубенською окружною прокуратурою встановлюється можливість для захисту та представництва інтересів держави. Враховуючи викладене, просить зазначити: чи перебувають вказані гідроспоруди на балансі міської ради; чи приймалось Пирятинською міською радою рішення про взяття на облік вказаних гідротехнічних споруд; чи перебувають вказані гідроспоруди у комунальній власності Пирятинської міської ради; чи приймались Пирятинською міською радою будь-які рішення стосовно вказаних гідроспоруд. Зазначену інформацію необхідно надати невідкладно у строк до 11 липня 2024 року.

Листом №5881/02-33 від 03 липня 2024 року Виконавчим комітетом Пирятинської міської ради на лист №53/2-4336ВИХ-24 від 28 червня 2024 року Лубенській окружній прокуратурі (вх. №8196-24 від 01 серпня 2024 року) повідомлено, що гідроспоруди греблі знаходяться в межах населеного пункту с. Березова Рудка обладнані водоскидною спорудою фронтального (трубного) типу, які розташовані на ставках, площею 1,9900 га, 2,3600 га, 3,2200 га, 1,1400 га, 1,9700 га, 3,2200 га на даний час перебувають у постійному користуванні ДП СГП «Березівське», договори оренди відсутні. Інформація стосовно характеристик вказаних гідроспоруд відсутня. На даний час ДП СГП «Березівське» знаходиться у стані ліквідації.

Листом №138/12/10 від 05 липня 2024 року Регіональним офісом водних ресурсів у Полтавській області на лист №53/2-4327ВИХ-24 від 28 червня 2024 року Лубенській окружній прокуратурі (вх. №7553-24 від 12 липня 2024 року) повідомлено, що про необхідність взяття на баланс гідротехнічних споруд Офіс повідомляв міські, селищні, сільські об`єднані територіальні громади і районні державні адміністрації листами № 287/01-05 від 12.03.2019, Хе 951/01-05 від 08.08.2019, Хе 1290/01-05 від 09.06.2021, Хе 1457/01-05 від 10.06.2020. Відповіді Пирятинської міської ради та Пирятинської РДА на листи Офісу додаються. Інформація про взяття на облік та/або оформлення права власності на вищезазначені гідротехнічні споруди протягом 2024 року Пирятинською міською радою Офісу не надавались. Станом на 03 липня 2024 року Офісу невідомо хто є власником та балансоутримувачем споруд, ставків площами водного дзеркала 1,99 га, 3,99 га, 2,36 га, 3,22 га, 1,14 га, 1,97 га, 3,22 га, 35,7 га, розташованих у басейні річки Перевід на території Пирятинської міської ТГ. Гідротехнічні споруди ставка площею водного дзеркала 117,9 га (Березоворудського водосховища) перебувають на балансі Офісу. Офіс не звертався з позовною заявою до Пирятинської міської ради про взяття на облік вказаних гідроспоруд або оформлення на них права власності, оскільки дане питання не відноситься до повноважень Офісу. Відповідно до «Положення про Регіональний офіс водних ресурсів у Полтавській області», Офіс, як організація, що належить до сфери управління центрального органу виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері розвитку водного господарства, управління використання та відтворення поверхневих водних ресурсів - Державодагенства, чи його посадові особи, не наділені повноваженнями щодо втручання у здійснення органами місцевого самоврядування наданих їм власних повноважень. Завірена копія листа Регіонального офісу водних ресурсів у Полтавській області від 08 серпня 2019 року № 951/01-05, яким Офіс надав районним державним адміністраціям, територіальним громадам та Департаменту агропромислового розвитку Полтавської ОДА «Алгоритм дій щодо взяття на баланс безгосподарських гідротехнічних споруд органами місцевого самоврядування відповідно до їх розташування», розроблений юридичним відділом Полтавської обласні державної адміністрації додається.

Листом Лубенської окружної прокуратури Полтавської області №53/2-5275ВИХ-24 від 13 серпня 2024 року Пирятинській міській раді повідомлено, що Лубенською окружною прокуратурою встановлено, що на території Пирятинської ОТГ на ставках у басейні річки Перевід розташовані наступні гідроспоруди, зокрема гребля довжиною 90 метрів, шириною 8 метрів, обладнаної фронтальним водоспуском трубного типу, яка розташована на водному об`єкту ставку, загальною площею 1,14 га у межах с. Березова Рудка, що перебуває у постійному користуванні ДП СГП «Березівське». Відповідно до інформації Пирятинської міської ради від 04 липня 2024 року №5881/02-33 у власності чи на балансі міської ради вказані гідроспоруди не перебувають. Враховуючи викладене, просить зазначити чи перебувають вказані гідроспоруди на балансі міської ради на даний час; чи приймалось Пирятинською міською радою рішення про взяття на облік вказаних гідротехнічних споруд, або чи здійснювались будь-які дії стосовно оформлення на них права власності; чи приймались Пирятинською міською радою будь-які рішення стосовно вказаних гідроспоруд. Зазначену інформацію необхідно надати невідкладно у строк до 28 серпня 2024 року.

Листом №7198/02-33 від 03 вересня 2024 року Виконавчим комітетом Пирятинської міської ради на лист №53/2-5275ВИХ-24 від 13 серпня 2024 року Лубенській окружній прокуратурі (вх. №9073-24 від 03 вересня 2024 року) повідомлено, що гідроспоруди греблі знаходяться в межах населеного пункту с. Березова Рудка обладнані водоскидною спорудою фронтального (трубного) типу, які розташовані на ставках, площею 1,9900 га, 2,3600 га, 3,2200 га, 1,1400 га, 1,9700 га, 3,2200 га на даний час перебувають у постійному користуванні ДП СГП «Березівське», договори оренди відсутні. Інформація стосовно характеристик вказаних гідроспоруд відсутня. На даний час ДП СГП «Березівське» знаходиться у стані ліквідації. Зазначені гідротехнічні споруди на балансі Пирятинської міської ради не перебувають та не передавалися актом прийому-передачі.

Вважаючи протиправною бездіяльність Пирятинської міської ради щодо невжиття заходів, спрямованих на набуття права власності на безхазяйне нерухоме майно - греблю довжиною 90 метрів, шириною 8 метрів, обладнаної фронтальним водоспуском трубного типу, яка розташована на водному об`єкту ставку, загальною площею 1,14 га , що знаходиться на річці Перевід (Перевод) у межах села Березова Рудка Пирятинської територіальної громади, Лубенського району, Полтавської області, прокурор звернувся до суду з позовом у цій справі.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що Пирятинська міська рада, як суб`єкт права комунальної власності, що здійснює від імені та в інтересах територіальних громад відповідні права щодо володіння та розпорядження комунальним майном, упродовж тривалого часу фактично не здійснила жодних юридично значимих обов`язкових дій щодо оформлення та державної реєстрації права власності на спірну гідротехнічну споруду, що свідчить про бездіяльність відповідача, яка полягає у безпідставному зволіканні в оформленні правовстановлюючих документів на майно, що належить територіальній громаді.

З метою уникнення загрози заподіяння шкоди інтересам держави у сфері запобігання виникнення надзвичайних ситуацій, пов`язаних з неналежною експлуатацією гідротехнічних споруд, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідач зобов`язаний взяти відповідну гідротехнічну споруду на облік як безхазяйне майно шляхом звернення з відповідною заявою до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, та розміщення оголошення про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік у друкованих засобах масової інформації.

Надаючи правову оцінку правовідносинам сторі,н колегія суддів виходить з такого.

Завданням адміністративного судочинства у розумінні частини першої статті 2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

За визначенням пункту 8 частини першої статті 4 КАС України позивачем є особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, а також суб`єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду.

Суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України (частина четверта статті 5 КАС України).

Зміст наведених приписів законодавства дає підстави для висновку, що завданням адміністративного судочинства є, насамперед, захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб (кожної людини і громадянина), прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, тоді як самі суб`єкти владних повноважень наділені правом на звернення до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

У Рішенні від 05.06.2019 №4-р(II)/2019 Конституційний Суд України зазначив, що Конституцією України встановлено вичерпний перелік повноважень прокуратури, визначено характер її діяльності і в такий спосіб передбачено її існування і стабільність функціонування; наведене гарантує неможливість зміни основного цільового призначення вказаного органу, дублювання його повноважень/функцій іншими державними органами, адже протилежне може призвести до зміни конституційно визначеного механізму здійснення державної влади її окремими органами або вплинути на обсяг їхніх конституційних повноважень.

Відповідно до частини третьої статті 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду у постанові від 29.11.2022 у справі №240/401/19 дійшов таких висновків:

69. Системне тлумачення вказаних приписів дозволяє дійти висновку, що стаття 53 КАС України вимагає вказувати в адміністративному позові, скарзі чи іншому процесуальному документі докази на підтвердження підстав заявлених позовних вимог із зазначенням, у чому саме полягає порушення інтересів держави, та обставини, що зумовили необхідність їх захисту прокурором.

Разом з тим незгода суду з наведеним в адміністративному позові на виконання частини четвертої статті 53 КАС України обґрунтуванням прокурора щодо визначеної ним підстави представництва, як і неподання прокурором доказів відсутності органів влади, які мають повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, не є підставою для залишення позову без розгляду, як помилково вважали суди у цій справі.

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.06. 2019 у справі № 587/430/16-ц.

У постанові від 01.12.2022 у справі № 340/5914/21, в якій, зокрема розглядалося питання права прокурора на звернення до суду для захисту інтересів держави у сфері збереження водних об`єктів для загального та спеціального водокористування, а також запобігання виникнення надзвичайних ситуацій, пов`язаних з неналежною експлуатацією гідротехнічної споруди, забезпечення безаварійного пропуску льодоходу, попередження повеней та паводків на водних об`єктах, Верховний Суд зазначив:

… водні об`єкти є важливою частиною екосистеми та елементом довкілля, що забезпечує існування людей, тваринного і рослинного світу. Для належного використання і охорони водних ресурсів, а також для захисту відповідних територій від шкідливого впливу вод на водних об`єктах усіх форм власності можуть зводитися гідротехнічні споруди; забезпечення безаварійності та безперебійності експлуатації таких споруд є завданням власників або користувачів водних об`єктів, на яких розміщена гідротехнічна споруда.

На цій підставі колегія суддів доходить висновку про те, що не взяття на баланс гідротехнічної споруди водного об`єкта водосховища площею 88,1212 га, розташованого на річці Мала Вись, невжиття заходів щодо охорони та збереження гідротехнічної споруди, може спричинити виникнення аварій та інших надзвичайних ситуацій, у тому числі повеней, зумовлених шкідливою дією вод. Зазначене може свідчити про наявність загрози заподіяння шкоди інтересам держави у сфері запобігання виникнення надзвичайних ситуацій, пов`язаних з неналежною експлуатацією гідротехнічної споруди, забезпечення безаварійного пропуску льодоходу, попередження повеней та паводків на водних об`єктах.

Така позиція була підтримана Верховним Судом і у постанові від 29.05.2024 у справі № 320/6482/21.

Наведені справи стосувалися представництва прокурором інтересів держави, однак ці висновки можуть бути застосовані у цій справі з огляду на те, що вони стосуються загального питання права прокурора на звернення до суду у схожих правовідносинах.

Так, Керівник Миргородської окружної прокуратури Полтавської області зазначав, що звертається до суду з метою захисту порушених інтересів територіальної громади, зазначаючи, що в цьому випадку порушення допущено самою Великобагачанською селищною радою Миргородського району Полтавської області, що є й уповноваженим органом, позивач і відповідач збігаються в одній особі, а стороною у справі один і той же орган місцевого самоврядування може бути або позивачем або відповідачем, то Великобагачанська селищна рада Миргородського району Полтавської області в цьому випадку може бути виключно відповідачем.

Також позивач посилається на те, що бездіяльність відповідача сприяє порушенню основних засад державної політики у сфері збереження інженерної інфраструктури водних об`єктів і комунальної власності, а також створює реальну загрозу настання надзвичайної ситуації техногенного характеру, що є законною підставою для вжиття прокурором заходів представницького характеру у відповідності до ст. 131-1 Конституції України та статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Суд повинен перевірити наявність підстав, визначених частиною третьою статті 23 Закону України "Про прокуратуру", для представництва інтересів держави у суді у справі.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13.02.2019 у справі №826/13768/16, погоджуючись з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 25.04.2018 у справі №806/1000/17, зазначила, що за змістом частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; 2) у разі відсутності такого органу.

Перший виключний випадок передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно.

Нездійснення захисту виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

Здійснення захисту неналежним чином виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

Неналежність захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, зокрема, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Верховний Суд звернув увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Суд також ураховує, що у постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статті 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

У постанові Верховного Суду від 31.03.2021 у справі №922/3272/18 зазначено, що захист інтересів держави в особі територіальної громади міста має здійснювати відповідна місцева рада, проте у разі, коли саме цей орган місцевого самоврядування прийняв рішення, яке є незаконним та порушує інтереси держави в особі територіальної громади міста, правомірним є звернення до суду прокурора та визначення міської ради відповідачем; іншого органу місцевого самоврядування, який би міг здійснити захист інтересів держави в особі територіальної громади міста, не існує.

Висновок про відсутність органу, уповноваженого здійснювати контроль за діяльністю органу місцевого самоврядування, зокрема шляхом звернення до суду з позовом до такого органу про оскарження його рішень, дій або бездіяльності у разі порушення останнім інтересів територіальної громади, міститься й у постанові Верховного Суду від 01.06.2022 у справі №260/1815/21.

Суд уважає за необхідне звернути увагу також на правовий висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 01.12.2022 у справі №340/5914/21, в якій заступник керівника Новоукраїнської окружної прокуратури Кіровоградської області звернувся до суду в інтересах держави з позовом до Маловисківської міської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області, в якій просив визнати протиправною бездіяльність Маловисківської МР щодо незвернення до органу, який здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, із заявою про взяття на облік безхазяйної нерухомої речі, а саме гідротехнічної споруди, що знаходиться в м. Мала Виска Новоукраїнського району Кіровоградської області. У цій постанові Суд зазначив:

" 96.Отже, позови прокурора до органу місцевого самоврядування, за загальним правилом, подаються з такої підстави, як відсутність суб`єкта, до компетенції якого віднесені повноваження щодо здійснення контролю за правомірністю дій та рішень органів місцевого самоврядування. У такій категорії справ прокурор повинен лише довести, що оскаржуваним рішенням, дією або бездіяльністю суб`єкта владних повноважень завдано шкоду інтересам держави.

При цьому інтереси держави, у тому числі, охоплюють інтереси мешканців територіальної громади, оскільки відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю".

Крім того, у постанові від 29.11.2022 у справі № 240/401/19 Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду сформулював висновки про те, що положення статті 53 КАС України у системному зв`язку з положеннями статті 23 Закону України "Про прокуратуру" щодо права прокурора на звернення до адміністративного суду з метою захисту інтересів держави в особі територіальної громади необхідно розуміти так: прокурор, звертаючись до суду з метою захисту інтересів держави, що охоплюють собою й інтереси певної територіальної громади, фактично діє в інтересах держави; оскільки відсутні чіткі критерії визначення поняття інтереси держави, яке є оціночним, суди під час розгляду кожної конкретної справи повинні встановлювати наявність/відсутність інтересів держави та необхідність їх захисту у судовому порядку;

- прокурор має право самостійно звертатися до адміністративного суду з позовом у разі відсутності органу, який має повноваження на звернення до суду з таким самим позовом; передбачене законами загальне повноваження державного органу на звернення до суду або можливість бути позивачем чи відповідачем у справі, не свідчить про право такого органу на звернення з адміністративним позовом в конкретних правовідносинах, оскільки Законом має бути прямо визначено, у яких випадках та який орган може/повинен звернутися до суду;

- у разі, якщо адміністративні суди доходять висновку про відсутність у прокурора права на звернення з позовом до суду в інтересах держави з підстави наявності органу, що має повноваження на звернення з таким позовом до суду, суди повинні чітко вказати, до компетенції якого саме органу належить повноваження на звернення до суду та яким Законом це право передбачено.

Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що звернення прокурора до суду у порядку адміністративного судочинства у цій справі слугує меті захисту суспільного інтересу у такій важливій сфері, як забезпечення екологічної безпеки та безпеки життя та здоров`я людей, а тому прокурор, звертаючись до суду з позовом у цій справі, діяв відповідно до вимог статті 53 КАС України та частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Враховуючи зазначені законодавчі приписи та практику Верховного Суду, предмет та підстави позову, висновок суду першої інстанції про те, що прокурор у цій справі має право на звернення до суду, є обґрунтованим і законним.

У позовній заяві прокурор зазначив, що саме відповідач, Пирятинська міська рада, є уповноваженим органом для вжиття заходів щодо взяття на баланс безхазяйного майна, а саме: греблі довжиною 90 метрів, шириною 8 метрів, обладнаної фронтальним водоспуском трубного типу, яка розташована на водному об`єкту ставку, загальною площею 1,14 га, що знаходиться на річці Перевід (Перевод) у межах села Березова Рудка Пирятинської територіальної громади, Лубенського району, Полтавської області, та подальшого оформлення права комунальної власності. Право комунальної власності на зазначені споруди станом на час розгляду справи не зареєстровано.

Систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування визначає Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21 травня 1997 року №280/97-ВР /далі Закон №280/97-ВР/, частиною другою статті 2 якого визначено, що місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.

Відповідно до частин третьої та п`ятої статті 16 Закону №280/97-ВР матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад.

Від імені та в інтересах територіальних громад права суб`єкта комунальної власності здійснюють відповідні ради.

Частинами першою, другою та п`ятою статті 60 Закону №280/97-ВР визначено, що територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, землю, природні ресурси, підприємства, установи та організації, в тому числі банки, страхові товариства, а також пенсійні фонди, частку в майні підприємств, житловий фонд, нежитлові приміщення, заклади культури, освіти, спорту, охорони здоров`я, науки, соціального обслуговування та інше майно і майнові права, рухомі та нерухомі об`єкти, визначені відповідно до закону як об`єкти права комунальної власності, а також кошти, отримані від їх відчуження.

Підставою для набуття права комунальної власності є передача майна територіальним громадам безоплатно державою, іншими суб`єктами права власності, а також майнових прав, створення, придбання майна органами місцевого самоврядування в порядку, встановленому законом.

Органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правоможності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції, можуть передавати об`єкти права комунальної власності у постійне або тимчасове користування юридичним та фізичним особам, укладати договори в рамках державно-приватного партнерства, у тому числі концесійні договори, здавати їх в оренду, продавати і купувати, використовувати як заставу, вирішувати питання їхнього відчуження, визначати в угодах та договорах умови використання та фінансування об`єктів, що приватизуються та передаються у користування і оренду

Відповідно до частини восьмої статті 60 Закону №280/97-ВР право комунальної власності територіальної громади захищається законом на рівних умовах з правами власності інших суб`єктів. Об`єкти права комунальної власності не можуть бути вилучені у територіальних громад і передані іншим суб`єктам права власності без згоди безпосередньо територіальної громади або відповідного рішення ради чи уповноваженого нею органу, за винятком випадків, передбачених законом.

Згідно з частиною першою статті 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.

Юридична особа публічного права набуває право власності на майно, передане їй у власність, та на майно, набуте нею у власність на підставах, не заборонених законом /стаття 329 ЦК України/.

Згідно зі статтею 335 ЦК України безхазяйною є річ, яка не має власника або власник якої невідомий.

Безхазяйні нерухомі речі беруться на облік органом, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, за заявою органу місцевого самоврядування, на території якого вони розміщені. Про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік робиться оголошення у друкованих засобах масової інформації.

Після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі вона за заявою органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади може бути передана за рішенням суду у комунальну власність.

Відповідно до статті 327 ЦК України у комунальній власності є майно, яке належить територіальній громаді. Управління майном, що є у комунальній власності, здійснюють безпосередньо територіальна громада та утворені нею органи місцевого самоврядування.

Закон України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 01 липня 2004 року № 1952-IV /далі Закон № 1952-IV/ регулює відносини, що виникають у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, і спрямований на забезпечення визнання та захисту державою таких прав.

За визначеннями, наведеними у статті 2 Закон № 1952-IV, державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно; Державний реєстр речових прав на нерухоме майно (далі - Державний реєстр прав) - єдина державна інформаційна система, що забезпечує обробку, збереження та надання відомостей про зареєстровані речові права на нерухоме майно та їх обтяження; заявник, зокрема, орган місцевого самоврядування - у разі взяття на облік безхазяйного нерухомого майна; реєстраційна дія - державна реєстрація прав, взяття на облік безхазяйного нерухомого майна, а також інші дії, що здійснюються державним реєстратором у Державному реєстрі прав, крім надання інформації з цього реєстру.

Отже, орган місцевого самоврядування є заявником реєстрації речових прав у разі взяття на облік безхазяйного нерухомого майна.

Частиною чотирнадцятою статті 18 Закону № 1952-IV передбачено, що взяття на облік безхазяйного нерухомого майна проводиться в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Згідно з пунктами 82, 84, 85 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127 /далі Порядок № 1127/, взяття на облік безхазяйного нерухомого майна здійснюється за заявою заявника шляхом звернення до суб`єкта державної реєстрації прав або нотаріуса в установленому для державної реєстрації прав порядку з урахуванням особливостей, визначених пунктами 83 - 88 цього Порядку.

За результатом розгляду заяви, а також за наявності відомостей про технічні характеристики відповідного безхазяйного нерухомого майна, отриманих з Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, чи відомостей про земельну ділянку, сформовану за рахунок невитребуваної земельної частки (паю), отриманих з Державного земельного кадастру, державний реєстратор приймає рішення щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна або рішення щодо відмови у взятті на такий облік.

Державний реєстратор за результатом прийнятого рішення щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна вносить до спеціального розділу Державного реєстру прав відповідні відомості.

З огляду на викладене правове регулювання, законодавство визначає поетапну процедуру передання у комунальну власність безхазяйного нерухомого майна, яка включає звернення до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, із заявою про взяття на облік безхазяйної нерухомої речі, а після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі, звернення органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, до суду за переданням нерухомого майна за рішенням суду у комунальну власність.

Отже, саме відповідач є уповноваженим органом для вжиття заходів щодо взяття на баланс безхазяйних гідротехнічних споруд на території громади та подальшого оформлення права комунальної власності на них.

За наявності підстав та відповідних повноважень Пирятинська міська рада, як суб`єкт права комунальної власності, що здійснює від імені та в інтересах територіальних громад відповідні права щодо володіння та розпорядження комунальним майном, упродовж тривалого часу фактично не здійснила жодних юридично значимих обов`язкових дій щодо оформлення та державної реєстрації права власності на спірну гідротехнічну споруду.

Вказане свідчить про бездіяльність відповідача, яка полягає у безпідставному зволіканні в оформленні правовстановлюючих документів на майно, що належить територіальній громаді.

Будь-яких належних та допустимих доказів щодо здійснення заходів з метою набуття права власності на безхазяйне майно, а саме: греблю довжиною 90 метрів, шириною 8 метрів, обладнаної фронтальним водоспуском трубного типу, яка розташована на водному об`єкту ставку, загальною площею 1,14 га , що знаходиться на річці Перевід (Перевод) у межах села Березова Рудка Пирятинської територіальної громади, Лубенського району, Полтавської області, станом на час розгляду справи відповідачем не надано.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню шляхом визнання протиправною бездіяльності Пирятинської міської ради щодо невжиття заходів, спрямованих на набуття права власності на безхазяйне майно, а саме: греблю довжиною 90 метрів, шириною 8 метрів, обладнаної фронтальним водоспуском трубного типу, яка розташована на водному об`єкту ставку, загальною площею 1,14 га , що знаходиться на річці Перевід (Перевод) у межах села Березова Рудка Пирятинської територіальної громади, Лубенського району, Полтавської області.

Зважаючи на наведене, з метою уникнення загрози заподіяння шкоди інтересам держави у сфері запобігання виникнення надзвичайних ситуацій, пов`язаних з неналежною експлуатацією гідротехнічних споруд, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого і законного висновку, що саме відповідач зобов`язаний взяти вищезазначену гідротехнічну споруду на облік як безхазяйне майно шляхом звернення із відповідною заявою до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, та розміщення оголошення про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік у друкованих засобах масової інформації.

Такі висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного суду, викладеною у постанові від 21 червня 2024 року у справі № 420/19870/21.

Доводи апеляційної скарги не спростовують правильності висновків, якими мотивоване рішення суду першої інстанції, та не дають підстав вважати висновки суду першої інстанції помилковими, а застосування судом норм матеріального права - неправильним.

В аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні суд апеляційної інстанції враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд апеляційної інстанції також застосовує позицію ЄСПЛ, сформовану в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) № 18390/91, пункт 29).

Враховуючи зазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору у цій справі, колегія суддів дійшла висновку про відсутність необхідності надання відповіді на всі аргументи відповідача, оскільки судом досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття судового рішення.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення із додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.

З урахуванням приписів статті 139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 139, 242, 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Пирятинської міської ради залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 29.11.2024 у справі № 440/11387/24 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя Я.В. П`янова
Судді О.В. Присяжнюк В.Б. Русанова