Справа № 640/7263/22
Суддя: Лазарєв В.В.
Дата ухвалення: 2025-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 травня 2025 року Справа№640/7263/22

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Лазарєва В.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін адміністративну справу за позовом комунального підприємства Трускавецьвода Трускавецької міської ради до Північного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмет спору, на стороні позивача товариство з обмеженою відповідальністю «ПМК-КИЇВ» про визнання протиправним та скасування висновку від 27 квітня 2022 року про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2021-09-22-001428-a, -

В С Т А Н О В И В:

11 травня 2022 року до Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява комунального підприємства Трускавецьвода Трускавецької міської ради до Державної аудиторської служби, в якій просить визнати протиправним та скасувати висновок від 27.04.2022 про результати моніторингу процедури закупівель №UA-2021-09-22-001428-а.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 27 квітня 2022 року в електронній системі закупівель відповідачем було оприлюднено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-09-22-001428-а, відповідно до якого відповідачем встановлено порушення вимог частини 11 статті 29, пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі", а саме: 1) недотримання пункту 5 розділу 6 Тендерної документації в частині ненадання учасником письмової гарантії щодо розуміння можливості відхилення тендерної пропозиції у разі відмови переможця процедури закупівлі від підписання договору про закупівлю; 2) недотримання пункту 5.1 розділу 3 Тендерної документації в частині ненадання підтвердження наявності кваліфікаційного сертифікату сертифікованого інженера- проектувальника в частині кошторисної документації.

На думку позивача, відсутність письмової гарантії може вважатись порушенням до моменту укладання договору замовника та переможця, оскільки після укладення договору така гарантія втрачає сенс та дію. У даному випадку договір підряду був підписаний 28 жовтня 2021 року.

Крім того, учасником надані інші документи, які є письмовою гарантією щодо розуміння можливості відхилення тендерної пропозиції учасника з вищенаведених причин та визначення переможця серед тих учасників, строк дії тендерної пропозиції яких ще не минув.

Позивач наголошує, що відповідач не мав права застосовувати до правовідносин у сфері закупівлі наказ Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.12.2011р. №342 "Про затвердження форми та технічного опису бланка кваліфікаційного сертифіката відповідального виконавця окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури", оскільки той втратив чинність 17.05.2021 року, тоді як оголошення про проведення відкритих торгів було опубліковано 22 вересня 2021 року.

Також, позивач посилається на те, що відповідачем не наведено посилання на законодавство, яке передбачає можливість замовника висунути таку вимогу та, відповідно, у разі її невиконання, відхилити тендерну пропозицію. Закон не пов`язує ненадання будь-якого документу при поданні тендерної пропозиції з обов`язковою недійсністю/нікчемністю договору, а порушення, за наявності, може бути усунуто зобов`язанням надати відсутній документ.

Окрім того, вимагаючи на вищевказаних підставах припинити зобов`язання за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору, відповідач вийшов за межі наданих йому повноважень, оскільки, по-перше, така вимога не передбачена діючим законодавством за наслідками моніторингу, а, по-друге, недолік може бути усунений розумним, справедливим та пропорційним шляхом із дотриманням балансу інтересів сторін укладеного договору підряду №02-21 від 28 жовтня 2021 року.

У зв`язку з чим позивач звернувся до суду із цим позовом.

14 червня 2022 року Окружним адміністративним судом міста Києва постановив ухвалу про прийняття позовної заяви та відкриття провадження в адміністративній справі у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

05 липня 2022 року представником відповідача подано відзив на позовну заяву, в якому останній зазначив, що за результатами проведеного моніторингу встановлено порушення п. 1 ч.1 cт. 31 Закону «Про публічні закупівлі», відповідно до яких замовник відхиляє тендерну пропозицію у разі, якщо учасник не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону, а також якщо тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації, так само замовник відхиляє тендерну пропозицію у разі, якщо учасник не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.

Моніторингом тендерної пропозиції ТОВ «ПМК-КИЇВ» встановлено, що відповідно до пункту 5 Розділу 6 ТД, Замовник висуває вимогу, що учасник надає у складі пропозиції письмову гарантію щодо розуміння можливості відхилення тендерної пропозиції учасника та визначення переможця серед тих учасників, строк дії тендерної пропозиції яких ще не минув, у разі відмови переможця процедури закупівлі від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації, неукладення договору про закупівлю або ненадання замовнику підписаного договору про закупівлю у строк, визначений Законом.

Проте, переможець не надав у складі своєї тендерної пропозиції вищезазначену письмову гарантію, чим не виконав згадану вище вимогу.

Також, відповідно до пункту 5.1. Розділу З ТД, на підтвердження відповідності кваліфікаційному критерію наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід, Замовник висуває вимогу, щодо надання учасником копії, чинного на дату кінцевого строку подання тендерних пропозицій, кваліфікаційного сертифікату сертифікованого інженера-проектувальника в частині кошторисної документації, завіреної печаткою та підписом інженера-проектувальника.

На виконання вищезазначеної вимоги, у складі тендерної пропозиції переможець надає сертифікат б/д серії КС № 2247, виданий Навчальним центром «ДАНКО», про те, що ОСОБА_1 (який, відповідно до Цивільно-правового договору від 02.01.2021 № 2, є Виконавцем роботи Інженера проектувальника в частині кошторисної документації у ТОВ «ПМК-КИЇВ») прослухав курс «Кошторисна справа та АВК» у період навчання з 29.01.2013 по 02.04.2013 року, що не відповідає вимогам Порядку проведення професійної атестації виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури, затвердженого постановою КМУ від 23 травня 2011 року № 554 (в редакції постанови КМУ від 23 червня 2021 р. № 651) «Про деякі питання професійної атестації виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури».

Зважаючи на викладене, переможцем не виконано згадану вище вимогу замовника, щодо підтвердження відповідності кваліфікаційному критерію наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід в частині не надання копії, чинного на дату кінцевого строку подання тендерних пропозицій, кваліфікаційного сертифікату сертифікованого інженера-проектувальника в частині кошторисної документації, завіреної печаткою та підписом інженера-проектувальника.

Враховуючи наведене, Північний офіс Держаудитслужба не вбачає підстав для визнання протиправним та скасування висновку за результатами проведеного моніторингу процедури закупівлі UА-2021-09-22-001428-а.

24 лютого 2025 року справу 640/7263/22 прийнято до провадження Донецького окружного адміністративного суду, про що постановлена ухвала.

12 травня 2025 року судом постановлена ухвала про залучення ТОВ «ПМК-КИЇВ» в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача.

Учасники процесу повідомлені судом про прийняття до провадження справи належним чином.

16 травня 2025 року ТОВ «ПМК-КИЇВ» надіслано пояснення у відповідності до яких товариство підтримує доводи представника позивача та вважає, що висновок складено необґрунтовано, тобто без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення відповідного рішення.

За приписами частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Розглянувши наявні заяви по суті справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги та заперечення, дослідивши докази, суд встановив наступне.

Позивачем 22.09.2021 оприлюднено оголошення про проведення процедури закупівлі UA-2021-09-22-001428-a щодо проведення відкритих торгів щодо капітального ремонт Трускавецького водосховища з метою видалення мулистих відкладів з чаші водосховища на території м. Трускавець, Львівської області.

Переможцем торгів визнано ТОВ «ПМК-КИЇВ» та 28 жовтня 2021 року укладено договір підряду № 02-21.

На підставі наказу Північного офісу Держаудитслужби від 04.04.2022 № 108 «Про початок моніторингу закупівлі», Північним офісом Держаудитслужби здійснено моніторинг закупівлі UA-2021-09-22-001428-a: Капітальний ремонт Трускавецького водосховища з метою видалення мулистих відкладів з чаші водосховища на території м. Трускавець, Львівської області.

27 квітня 2022 року за результатами моніторингу закупівлі № UA-2021-09-22-001428-a Держаудитслужбою було складено висновок про результати моніторингу закупівлі.

Зі змісту оскаржуваного висновку вбачається, що за результатами проведеного моніторингу встановлено порушення вимог частини 11 статті 29, пункту 1 частини 1 статті 31 Закону № 922-VIII. За результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель при визначенні предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюдненні інформації щодо закупівлі, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції Переможця, внесенні змін до договору порушень не встановлено.

До наведених висновків відповідач дійшов з огляду на те, що відповідно до пункту 5 Розділу 6 ТД, Замовник висуває вимогу, що учасник надає у складі пропозиції письмову гарантію щодо розуміння можливості відхилення тендерної пропозиції учасника та визначення переможця серед тих учасників, строк дії тендерної пропозиції яких ще не минув, у разі відмови переможця процедури закупівлі від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації, неукладення договору про закупівлю або ненадання замовнику підписаного договору про закупівлю у строк, визначений Законом.

Проте, Переможець не надав у складі своєї тендерної пропозиції вищезазначену письмову гарантію, чим не виконав згадану вище вимогу.

Також, відповідно до пункту 5.1. Розділу З ТД, на підтвердження відповідності кваліфікаційному критерію наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід, Замовник висуває вимогу, щодо надання учасником копії, чинного на дату кінцевого строку подання тендерних пропозицій, кваліфікаційного сертифікату сертифікованого інженера-проектувальника в частині кошторисної документації, завіреної печаткою та підписом інженера-проектувальника.

На виконання вищезазначеної вимоги, у складі тендерної пропозиції Переможець надає сертифікат б/д серії КС № 2247, виданий Навчальним центром «ДАНКО», про те, що ОСОБА_1 (який, відповідно до Цивільно-правового договору від 02.01.2021 № 2, є Виконавцем роботи Інженера проектувальника в частині кошторисної документації у ТОВ «ПМК-КИЇВ») прослухав курс «Кошторисна справа та АВК» у період навчання з 29.01.2013 по 02.04.2013 року, що не відповідає вимогам Порядку проведення професійної атестації виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури, затвердженого постановою КМУ від 23 травня 2011 року № 554 (в редакції постанови КМУ від 23 червня 2021 р. № 651) та наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.12.2011 № 342.

Таким чином, Переможцем не виконано згадану вище вимогу Замовника, щодо підтвердження відповідності кваліфікаційному критерію наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід в частині не надання копії, чинного на дату кінцевого строку подання тендерних пропозицій, кваліфікаційного сертифікату сертифікованого інженера-проектувальника в частині кошторисної документації, завіреної печаткою та підписом інженера-проектувальника.

У зв`язку з виявленими порушеннями, у пункті 3 констатуючої частини висновку відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/ нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, суд зазначає наступне.

Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" (у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, далі - Закон №2939).

Відповідно до ст. 2 Закону №2939 головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Згідно ст. 5 Закону №2939 контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі" (у редакції, що діяла на час виникнення спірних правовідносин, далі - Закон 922), проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Згідно з п. 14 ч. 1 статті 1 Закону № 922 моніторинг процедури закупівлі це аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Підстави для проведення моніторингу публічних закупівель викладені в ч. 2 ст. 8 Закону № 922, а саме: дані автоматичних індикаторів ризиків; інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Відповідно до ч.2 ст.8 Закону №922 визначено, що для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, можуть використовуватися:інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

За наявності однієї або декількох підстав, які визначено ч.2 ст.8 Закону №922, керівник органу державного фінансового контролю або його заступник(або уповноважена керівником особа) приймає рішення про початок моніторингу закупівлі.

На підставі ч.3 ст.8 Закону №922 повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Відповідно до ч. 6-7 ст.8 Закону №922 за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Форма висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядку його заповнення визначено Порядком заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженим наказом Міністерства Фінансів України від 08.09.2020 року № 552 (далі за текстом - Порядок № 552, в редакції 08.09.2020).

У розділі ІІІ Порядок № 552 визначено, що у пункті 1 зазначаються:

1) дата закінчення моніторингу процедури закупівлі, відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі»;

2) питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу процедури закупівлі;

3) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу процедури закупівлі, із зазначенням:

- структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. Під час зазначення структурної одиниці закону зазначається лише її заголовок (крім законів про внесення змін);

- найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).

У пункті 2 заповнюється висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися.

У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

З урахуванням вищезазначених правових положень, контролюючий орган зобов`язаний навести опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого (их) за результатами моніторингу закупівлі, а також, у разі виявлення порушень у сфері публічних закупівел, окремо зазначити структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Подібний правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 12.08.2020 року по справі № 160/11304/19.

Зі змісту оскаржуваного висновку вбачається, що за результатами проведеного моніторингу закупівлі відповідачем установлено порушення позивачем вимог частини 11 статті 29, пункту 1 частини 1 статті 31 Закону № 922-VIII.

Відповідно до пункту 1 частини 1статті 31 Закону №922-VІІІ замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі:не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону.

Згідно частини 11 статті 29 Закону 922 у разі відхилення тендерної пропозиції/пропозиції, що за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, замовник розглядає наступну тендерну пропозицію/пропозицію у списку пропозицій, розташованих за результатами їх оцінки, починаючи з найкращої, у порядку та строки, визначені цією статтею

У відповідності відповідно до пункту 5 Розділу 6 тендерної документації, Замовник висуває вимогу, що учасник надає у складі пропозиції письмову гарантію щодо розуміння можливості відхилення тендерної пропозиції учасника та визначення переможця серед тих учасників, строк дії тендерної пропозиції яких ще не минув.

Згідно з відповідно до підпункту 5.1. пункту 5 Розділу 3 тендерної документації, Замовник установлює один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 Закону. На підтвердження відповідності кваліфікаційному критерію наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід, Замовник висуває вимогу, щодо надання учасником копії, чинного на дату кінцевого строку подання тендерних пропозицій, кваліфікаційного сертифікату сертифікованого інженера-проектувальника в частині кошторисної документації, завіреної печаткою та підписом інженера-проектувальника.

Суд наголошує, що вимогами Тендерної документації є надання у складі своєї тендерної пропозиції саме кваліфікаційного сертифікату сертифікованого інженера-проектувальника в частині кошторисної документації, завіреної печаткою та підписом інженера-проектувальника.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що у складі тендерної пропозиції ТОВ «ПМК-КИЇВ» на виконання вищезазначеної вимоги у складі тендерної пропозиції надано сертифікат б/д серії КС № 2247, виданий Навчальним центром «ДАНКО», про те, що ОСОБА_1 (який, відповідно до Цивільно-правового договору від 02.01.2021 № 2, є Виконавцем роботи Інженера проектувальника в частині кошторисної документації у ТОВ «ПМК-КИЇВ») прослухав курс «Кошторисна справа та АВК» у період навчання з 29.01.2013 по 02.04.2013 року.

Разом з тим, у відповідності до Порядку проведення професійної атестації виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури, затвердженого постановою КМУ від 23 травня 2011 року № 554 (в редакції постанови КМУ від 23 червня 2021 р. № 651) «Про деякі питання професійної атестації виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури» кваліфікаційний сертифікат - документ, що підтверджує відповідність виконавця кваліфікаційним характеристикам професій працівників або відповідним професійним стандартам та його спроможність виконувати окремі роботи (надавати послуги), пов`язані із створенням об`єктів архітектури, що зазначені в такому документі і належать до видів робіт (послуг), перелік яких затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 554 (Офіційний вісник України, 2011 р., № 41, ст. 1668).

Частиною 1 статті 16 Закону №922-VІІІ встановлено, що замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Згідно із пунктом 3 частиною 2 статті 16 Закону №922-VІІІ, замовник установлює один або декілька кваліфікаційних критеріїв. Одним з таких кваліфікаційних критеріїв є наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів).

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що наданий учасником TOB «ПМК-КИЇВ» сертифікат, не є тим документом, що вимагається Замовником та визначений у Тендерній документації (підпункту 5.1. пункту 5 Розділу 3).

Також, учасником TOB «ПМК-КИЇВ» не надано письмову гарантію щодо розуміння можливості відхилення тендерної пропозиції учасника та визначення переможця серед тих учасників, строк дії тендерної пропозиції яких ще не минув.

Отже, тендерна пропозиція TOB «ПМК-КИЇВ» не відповідала умовам Тендерної документації Замовника.

Позивач не спростовує факту, викладеного у спірному висновку, що ТОВ «ПМК-КИЇВ» у своїй тендерній пропозиції не надало документів, що свідчать про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Судом врахований висновок Верховного Суду, що викладений у постанові від 05 червня 2024 року у справі № 460/5779/23.

Щодо зобов`язальної частини висновку про результати моніторингу закупівлі, суд зазначає наступне.

У пункті 3 оскаржуваного висновку (зобов`язання щодо усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель) зазначено, що з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, які є значущими через необ`єктивне та упереджене визначення переможця процедури закупівлі, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Держаудитслужба зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Отже, спірний висновок містить посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку порушення законодавства у сфері публічних закупівель, також контролюючим органом запропоновано шлях усунення порушень, а саме: зазначено дії, які повинен вчинити замовник. Висновок відповідача конкретизований.

Відповідно до пункту 3 розділу ІІІ Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 р. № 552, у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Згідно з частиною 8 статті 8 Закону № 922 протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Частиною 8 статті 8 Закону № 922 визначено порядок дій замовника державної закупівлі в разі виявлення за наслідками проведення моніторингу порушень чинного законодавства при здійсненні державної закупівлі. Законодавцем диспозитивно визначено варіанти правомірної поведінки замовника при усунені порушень, зазначених у висновку, зокрема, шляхом оприлюднення через електронну систему закупівель інформації та/або документів, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументованих заперечень до висновку, або інформації про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Таким чином, після оприлюднення висновку замовник має три варіанти поведінки: усунути викладені у ньому порушення законодавства у сфері публічних закупівель та надати документи, що підтверджують це органу фінансового контролю; надати аргументовані заперечення до висновку; надати інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Суд зауважує, що усунення порушення шляхом припинення зобов`язань за договором є варіантом правомірної поведінки замовника при усунені порушень, що направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан, оскільки у разі недотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог, зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону України «Про публічні закупівлі» повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим.

Мається на увазі, що у разі дотримання замовником вимог Закону України «Про публічні закупівлі» відносини між переможцем закупівлі та замовником взагалі б не виникли та договір не було б укладено.

Відповідно до частини 1 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Статтею 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Відповідно до частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.

Згідно частини 1 статті 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою статті 203 цього Кодексу.

Оскільки укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому не відхилення пропозиції учасника та як наслідок укладення договору є підставою для розірвання такого договору.

Суд зі змісту оскаржуваного висновку встановив, що відповідач конкретизував які саме заходи має вжити позивач, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.

За цих обставин суд вважає, що зазначені у спірному висновку про результати моніторингу процедури закупівлі заходи усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору є такими, що визначені відповідно до правил законодавства, що регулює спірні правовідносини, а тому підлягали виконанню.

Аналогічні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 04.05.2023 р. у справі № 640/17543/20, від 31.01.2023 р. у справі № 260/2993/21, від 24.01.2023 р. у справі № 280/8475/20, від 26.10.2022 р. у справі № 420/693/21.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що визначений відповідачем спосіб усунення порушень, повністю відповідає вимогам законодавства.

Також не заслуговують на увагу доводи позивача щодо втрати чинності наказу від 15.12.2011 № 342 Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 17.05.2021, оскільки він втратив чинність лише 01.10.2021.

Стосовно інших посилань позивача, то суд відхиляє такі з огляду на їх необґрунтованість, та зазначає, що згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

У відповідності до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Приймаючи до уваги наведене в сукупності, суд дійшов висновку, що оскаржуваний висновок Держаудитслужби від 27.04.2022 про результати моніторингу процедури закупівл № UA-2021-09-22-001428-а, складний на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, а відтак позовні вимоги КП Трускавецьвода не підлягають задоволенню.

Приймаючи до уваги відмову у задоволенні позову, розподіл судових витрат у відповідності до положень ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України не здійснюється.

На підставі викладеного, керуючись нормами Конституції України та Кодексу адміністративного судочинства, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову комунального підприємства «Трускавецьвода» Трускавецької міської ради (місцезнаходження: 82200, Львівська область, м. Трускавець, вул. Франка, 59, ідентифікаційний код юридичної особи 42604438) до Північного офісу Держаудитслужби (місцезнаходження: 04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, будинок 18, код ідентифікаційний код юридичної особи 40479560), третя особа товариство з обмеженою відповідальністю «ПМК-КИЇВ» про визнання протиправним та скасування висновку від 27 квітня 2022 року про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2021-09-22-001428-а - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 20 травня 2025 року.

Суддя В.В. Лазарєв