Справа № 380/4012/25
Суддя: Сподарик Наталія Іванівна
Дата ухвалення: 2025-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 травня 2025 рокусправа № 380/4012/25

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Сподарик Н.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «СТРІТ АВТО» до Львівської митниці про визнання протиправними і скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови, -

в с т а н о в и в :

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «СТРІТ АВТО» (04080, м. Київ, вул. Хвойки Вікентія, 21; ) до Львівської митниці (79000, Львівська область, м. Львів, вул. Костюшка, 1; ), з вимогами:

- визнати протиправним та скасувати Рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2025/600004/2 від 04.02.2025;

- визнати протиправним та скасувати Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209200/2025/000143 від 04.02.2025.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що декларант позивача з метою митного оформлення товару подав до Львівської митниці електронну митну декларацію №24UA26U0. Митну вартість товару визначив за основним методом, надав Львівській митниці належний та достатній пакет документів на підтвердження повноти і достовірності заявленої митної вартості товару, а відповідач прийняв рішення про коригування митної вартості товару, таку визначив за іншим методом, аніж заявлено декларантом. Вважає, що надані документи підтверджують заявлену вартість ввезеного товару, документи не містять ні розбіжностей, ні ознак підробки, містять всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, а також відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за цей товар, позивачем надано і визначено митну вартість за основним методом. Вважає, що сумніви відповідача щодо розбіжностей у платіжних документах, в умовах поставки товару, у інвойсах не підтверджені жодними доказами та є безпідставними. З огляду на викладене, позивач вважає рішення відповідача про коригування митної вартості протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Ухвалою суду від 05.03.2025 позовну заяву залишено без руху та надано десятиденний строк на усунення її недоліків. На виконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, позивачем усунуто вказані недоліки.

Ухвалою суду від 11.03.2025 відкрито провадження в адміністративній справі за цим позовом та вирішено розглянути справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін та проведення судового засідання. Копію ухвали про відкриття провадження у справі надіслано учасникам справи, відповідачу запропоновано у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання цієї ухвали подати суду відзив на позовну заяву, в якому вказати про визнання/заперечення позовних вимог.

25.03.2025 за вх.№25349 від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, просив у задоволенні позову відмовити. При здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товару, відповідно до ч. 5 ст. 54 МК України, митний орган має право впевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості. Під час здійснення митного контролю було опрацьовано інформацію, що міститься у наданих до митного оформлення документах. За результатами опрацювання було встановлено наступне:

- умови поставки згідно інвойсу CFR (Cost and Freight (... named port of destination)) Вартість і фрахт (... назва порту призначення). Термін означає, що поставка здійснена продавцем, коли товар перейшов через поручні судна в порту відвантаження. Продавець зобов`язаний оплатити витрати і фрахт, необхідні для доставки товару в названий порт призначення. Ціна CFR (CFR price) означає, що контрактна (фактурна вартість ) ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару і експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів, а також вартості доставки (фрахту) до порту призначення, без розвантаження в порту призначення.

Відповідно до частини 10 статті 58 Митного кодексу України, до митної вартості товарів додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема: - витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

- витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

- витрати на страхування цих товарів. Відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України, згідно заявлених умов поставки, для підтвердження митної вартості товарів подаються транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.

Відповідно до положень наказу Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 599 «Про затвердження Форми декларації митної вартості та Правил її заповнення», для підтвердження витрат на транспортування декларантом надаються наступні документи: рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг)) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів; банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури. Згідно наданих декларантом комерційних документів для підтвердження витрат на транспортування до митного кордону декларантом не враховані витрати на страхування товару при переміщенні товару морським видом транспорту;

- рахунок на оплату транспортно-експедиторських послуг № 294 від 30.01.2025 містить пункт витрат "експедиційна винагорода на території України" (2000 грн), та «транспортноекспедиційне обслуговування на території України» (19312 грн). Однак, відповідні витрати щодо транспортно-експедиційних послуг поза територією України в рахунку відсутні з чого можна зробити висновок, що відповідна сума стосується послуг на всьому маршруті переміщення вантажу. Таким чином, при розрахунку належних до сплати митних платежів не включено до митної вартості товару відповідну 2 частину витрат щодо оплати транспортно-експедиційних послуг.

Таким чином, Львівською митницею були встановлені невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості, визначеної за основним методом;

- копії експортних декларацій країни відправлення № 10484-24-100304X від 13.11.2024 та № 10484-24-100316X від 13.11.2024, дані документи митницею не взято до уваги тому, що надані без перекладу (ст.254 Митного кодексу України).

Таким чином, Львівською митницею були встановлені невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення складових митної вартості, визначеної за основним методом. У сукупності всі перелічені фактори вказують на наявність розбіжностей у поданих до митного оформлення документах та відсутність всіх відомостей щодо обставин купівлі-продажу товару.

26.03.2024 за вх.№57954 від представника позивача надійшла відповідь на відзив на позовну заяву. Зазначив, що вартість перевезення є підтвердженою, а документи надані до митного оформлення в сукупності дозволяють перевірити достовірність декларування витрат на транспортування. Вважає, що наведені у відзиві доводи не спростовують суті позовних вимог. Просить позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення сторін, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

Товариство з обмеженою відповідальністю «СТРІТ АВТО» () зареєстроване як юридична особа в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Основний вид господарської діяльності: 45.11 Торгівля автомобілями та легковими автотранспортними засобами; Інші: 45.19 Торгівля іншими автотранспортними засобами; 45.20 Технічне обслуговування та ремонт автотранспортних засобів; 45.32 Роздрібна торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів; 46.18 Діяльність посередників, що спеціалізуються в торгівлі іншими товарами; 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна.

Товариством з обмеженою відповідальністю «СТРІТ-АВТО»» (Комітент) 19 вересня 2024 року було укладено договір комісії № К010/24 з Товариством з обмеженою відповідальністю «ЮНІТ АВТО» (Комісіонер),відповідно до якого Комісіонер взяв на себе зобов`язання за рахунок Комітента здійснити закупівлю на території Республіки Корея автомобілів (Товар) в кількості, асортименті та за цінами, які визначаються специфікаціями до договору (надалі Договір Комісії).

При цьому Товар придбаний за рахунок Комітента є власністю Комітента з моменту фактичної передачі Товару нерезидентом України Комісіонеру. Вищевказаним договором зазначено, що митне оформлення Товару і витрати пов`язані з ним на території України (ПДВ, акцизний податок ті інше) здійснює Комітент.

15 жовтня 2024 року Комітент та Комісіонер підписали Специфікацію №2 до договору комісії № К010/24 від 19 вересня 2024 року, відповідно до якої Комісіонер брав на себе зобов`язання за рахунок Комітента здійснити закупівлю на території Республіки Корея 16 автомобілів, в тому числі 8 наступних автомобілів:

- автомобіль марки HYUNDAI модель LF SONATA,2017 року випуску, VIN НОМЕР_1 , за ціною 4400 доларів США,

- автомобіль марки HYUNDAI модель LF SONATA,2017 року випуску, VIN НОМЕР_2 , за ціною 4900 доларів США,

- автомобіль марки HYUNDAI модель NR SONATA,2017 року випуску, VIN НОМЕР_3 , за ціною 5600 доларів США,

- автомобіль марки HYUNDAI модель LF SONATA,2017 року випуску, VIN НОМЕР_4 , за ціною 4750 доларів США,

- автомобіль марки HYUNDAI модель LF SONATA,2017 року випуску, VIN НОМЕР_5 , за ціною 4800 доларів США,

- автомобіль марки HYUNDAI модель NR SONATA,2017 року випуску, VIN НОМЕР_6 , за ціною 5500 доларів США,

- автомобіль марки KIA модель K5 2nd, 2016 року випуску, VIN НОМЕР_7 , за ціною 4550 доларів США,

- автомобіль марки KIA модель K5 2nd, 2017 року випуску, VIN НОМЕР_8 , за ціною 5850 доларів США.

Товариством з обмеженою відповідальністю «ЮНІТ Авто» з Компанією Dong Book Co.,Ltd було укладено контракт № 3КАМ від 15.09.2024 року щодо купівлі-продажу вживаних автомобілів (далі Контракт).

Відповідно до п.1.2, 2.1 Контракту ціни на товар, що постачається по цьому Контракту узгоджується сторонами в Інвойсах до Контракту, визначаються в доларах США (USD) і розуміються на умовах CFR- порт Гданськ (Польща), якщо інше не обумовлено в товаросупровідних документах.

Якщо інше не обумовлено в даному Контракті, то при тлумаченні положень цього Контракту будуть застосовуватись Правила тлумачення термінів, розроблені Міжнародною торговою платою «ІНКОТЕРМС 2020».

Згідно з п.4.1 Контракту оплата за товар здійснюється Покупцем згідно Інвойсу (проформі інвойсу, комерційному інвойсу) на партію товару до цього Контракту, який є невід`ємною частиною контракту стосовно партії, що поставляється.

23 вересня 2024 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «ЮНІТ Авто» та Компанією Dong Book Co., Ltd було підписано додаткову угоду №2 до контракту № 3КАМ від 15.09.2024 року, відповідно до якої п.1.3 та п.1.4 Контракту викладені в наступній редакції:

п.1.3 - Купівля Товару по Контракту здійснюється Покупцем на виконання договору комісії № К010/24 від 19.09.2024 року укладеного між Покупцем та ТзОВ «СТРІТ АВТО» (), п.1.4 Вантажоодержувачем Товару по Контракту є ТОВ «СТРІТ АВТО» (, адреса: 04080, м.Київ, вул.Вікентія Хвойки, 21).

З метою митного оформлення товару, позивачем подано до митного органу митну декларацію №25UA12U3, у якій митна вартість товару визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються та документи, зазначені в гр. 44 декларації, що підтверджує заявлену митну вартість товарів, передбачених ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України, разом з копіями документів, що підтверджують їх заявлену митну вартість, зокрема:

- проформа-інвойс № UK241021-10 від 21.10.2024;

- проформа-інвойс № UK241021-10 від 12.11.2024;

- комерційний інвойс (декларація про походження товару) № DB241030PL02 від 20.11.2024;

- коносамент APU093740 від 20.11.2024,

- автотранспортна накладна (CMR) 4699 від 29.01.2025;

- свідоцтва про реєстрацію транспортних засобів (8 штук);

- платіжний документ (SWIFT) PI3228 від 01.11.2024,

- платіжний документ (SWIFT) PI4988 від 13.11.2024,

- рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору(контракту) про транспортно-експедиційні послуги №272 від 30.01.2025;

- рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору(контракту) про транспортно-експедиційні послуги №294 від 30.01.2025;

- довідка, що підтверджує вартість перевезення товару № 3001/2 від 30.01.2025;

- висновки про якісні характеристики товару (8 штук) від 29.01.2025;

- договір про надання послуг митного брокера №БР-455 від 01.02.2023;

- зовнішньоекономічний договір № 3КАМ від 17.09.2024;

- додаткова угода №2 від 23.09.2024 до договору № 3КАМ, - договір комісії № К010/24 від 19.09.2024;

- специфікація №2 від 15.10.2024 до договору комісії № К010/24 від 19.09.2024;

- договір (контракт) про перевезення № від 01.02.2023;

- договір -контракт про перевезення № 21-11/22 від 21.11.2022, з додатковою угодою №1;

- довідки відповідності на автомобілі ( 8 штук) від 29.01.2025;

- фото автомобілів із зони митного контролю;

- контрольний талон за документом від 31.01.2025;

- копія експортної декларації країни відправлення № 10484-24-100304Х від 13.11.2024;

- копія експортної декларації країни відправлення № 10484-24-100316Х від 13.11.2024.

Відповідач надіслав в порядку до вимог ч.ч.3, 4 ст.53 Митного кодексу /МК/ України позивачу повідомлення, в якому просив надати додаткові документи для підтвердження митної вартості товарів.

Позивачем додаткових документів не надано.

За результатами розгляду електронної митної декларації №25UA12U3та доданих документів митним органом прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA209000/2024/600004/2 від 04.02.2025.

У рішенні Львівської митниці про коригування митної вартості товарів №UA209000/2024/600004/2 від 04.02.2025, в графі 33 зазначено наступне:

«Митна вартість імпортованого товару не може бути визнана у зв`язку з невідповідністю вимогам пунктів 2а) (оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній митній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або подібного товару і не повинна ґрунтуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості) та 2б) (під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається чи пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції) статті VII ГАТТ.

Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 54 МКУ здійснено контроль наявності в поданих декларантом документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари. За результатами встановлено наступне: - умови поставки згідно інвойсу CFR (Cost and Freight (... named port of destination)) Вартість і фрахт (... назва порту призначення), термін означає, що поставка здійснена продавцем, коли товар перейшов через поручні судна в порту відвантаження. Продавець зобов`язаний оплатити витрати і фрахт, необхідні для доставки товару в названий порт призначення. Ціна CFR (CFR price) означає, що контрактна (фактурна вартість ) ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару і експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів, а також вартості доставки (фрахту) до порту призначення, без розвантаження в порту призначення.

Відповідно до частини 10 статті 58 Митного кодексу України, до митної вартості товарів додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема: - витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; - витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; - витрати на страхування цих товарів.

Відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України, згідно заявлених умов поставки, для підтвердження митної вартості товарів подаються транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.

Відповідно до положень наказу Міністерства фінансів України від 24.05.2012р. № 599 «Про затвердження Форми декларації митної вартості та Правил її заповнення», для підтвердження витрат на транспортування декларантом надаються наступні документи: рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг)) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів; банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури. Згідно наданих декларантом комерційних документів для підтвердження витрат на транспортування до митного кордону декларантом не враховані витрати на страхування товару при переміщенні товару морським видом транспорту;- рахунок на оплату транспортно-експедиторських послуг № 294 від 30.01.2025 містить пункт витрат "експедиційна винагорода на території України " (2000 грн), та «транспортно експедиційне обслуговування на території України» (19312 грн).

Однак, відповідні витрати щодо транспортно-експедиційних послуг поза територією України в рахунку відсутні з чого можна зробити висновок, що відповідна сума стосується послуг на всьому маршруті переміщення вантажу.

Таким чином, при розрахунку належних до сплати митних платежів не включено до митної вартості товару відповідну частину витрат щодо оплати транспортно-експедиційних послуг.

Львівською митницею були встановлені невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості, визначеної за основним методом;

- копії експортних декларацій країни відправлення № 10484-24-100304X від 13.11.2024 та № 10484-24-100316X від 13.11.2024 (дані документи митницею не взято до уваги тому, що надані без перекладу ст.254 Митного кодексу України ).

У сукупності всі перелічені фактори вказують на наявність розбіжностей у поданих до митного оформлення документах та відсутність всіх відомостей щодо обставин купівлі-продажу товару. Відповідно до статті 53 Митного кодексу України митним органом надана вимога декларанту стосовно надання наступних додаткових документів для підтвердження числових складових митної вартості товарів: - договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;- рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором договором (угодою, контрактом); - рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);- виписку з бухгалтерської документації;- ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; - каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; - висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини;- копію митної декларації країни відправлення. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару. На що декларантом не надано відомостей які підтверджують всі складові числові значення митної вартості та всі відомості зазначені в товаросупровідних документах, а також не спростовано зазначені невідповідності.

Проведено консультації з декларантом згідно з ст.57 МКУ.

Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) та методу 2б (ст.60 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст.62 МКУ) та методу 2г (ст.63 МКУ) з причини відсутності в митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості. Застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ). Митний кодекс України від 13.03.2012 року №4495-VI розділ III. Джерелом інформації для коригування митної вартості:- товару № 1, 2, 4, 5 слугувала мд № UA209200/2025/4527 від 24.01.2025, де митна вартість визнана митним органом на рівні 6000 дол. США; товару № 7 слугувала мд № UA209200/2024/56940 від 21.11.2024, де митна вартість визнана митним органом на рівні 6327,12 дол. США. Коригування на обсяг партії, умови поставки, комерційні умови не здійснювалось».

Львівською митницею було відмовлено у митному оформленні задекларованого товару, у зв`язку з чим оформлено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA209200/2025/000143.

Підставою для відмови у митному оформленні було прийняте митницею рішення про коригування митної вартості товарів №UA209000/2024/600004/2 від 04.02.2025.

Позивач, не погоджуючись із вище вказаними рішеннями, звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з такого.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Митний Кодекс України (далі МК України) визначає засади організації та здійснення митної справи в Україні, регулює економічні, організаційні, правові, кадрові та соціальні аспекти діяльності митної служби України, спрямований на забезпечення захисту економічних інтересів України, створення сприятливих умов для розвитку її економіки, захисту прав та інтересів суб`єктів підприємницької діяльності та громадян, а також забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи.

Частиною першою статті 246 МК України визначено, що метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію (частина перша статті 248 МК України).

Частиною першою статті 257 МК України визначено, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи.

Відповідно до частини шостої статті 257 МК України умови та порядок декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення, визначаються цим Кодексом. Положення про митні декларації та форми цих декларацій затверджуються Кабінетом Міністрів України, а порядок заповнення таких декларацій та інших документів, що застосовуються під час митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, - центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Приписами статті 49 МК України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частинами першою, другою статті 51 МК України визначено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

За змістом частини четвертої статті 58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця. Платежі необов`язково повинні бути здійснені у вигляді переказу грошей (зокрема, але не виключно). Такі платежі можуть бути здійснені шляхом акредитива, інкасування або за допомогою інших розрахунків (вексель, передача цінних документів тощо) (частини п`ята, сьома статті 58 МК України).

Відповідно до частини другої статті 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

Стаття 53 МК України визначає перелік документів, що подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості.

У випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення (частина перша статті 53 МК України).

Частиною другою статті 53 МК України визначено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Частина п`ята статті 53 містить норми відповідно до яких забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Відповідно до частини третьої статті 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Частиною першою статті 55 МК України визначено, що рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Під час митного оформлення при прийнятті органом доходів і зборів письмового рішення про коригування митної вартості товарів декларант або уповноважена ним особа може здійснити коригування заявленої митної вартості у строк, встановлений частиною другою статті 263 цього Кодексу. Декларант може провести консультації з органом доходів і зборів з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в органі доходів і зборів (частини четверта, п`ята статті 55 МК України).

Відповідно до частини першої статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Частиною другою статті 57 МК України визначено, що основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу (частина третя статті 57 МК України).

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності (частина четверта статті 57 МК України).

Згідно з положеннями статті 60 МК України у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями статей 58 і 59 цього Кодексу, за митну вартість береться прийнята митним органом вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продано на експорт в Україну і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.

Під подібними (аналогічними) розуміються товари, які хоч і не однакові за всіма ознаками, але мають схожі характеристики і складаються зі схожих компонентів, завдяки чому виконують однакові функції порівняно з товарами, що оцінюються, та вважаються комерційно взаємозамінними.

Для визначення, чи є товари подібними (аналогічними), враховуються якість товарів, наявність торгової марки та репутація цих товарів на ринку.

Ціна договору щодо подібних (аналогічних) товарів береться за основу для визначення митної вартості товарів, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості і на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари.

У разі якщо такого продажу не виявлено, використовується вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продавалися в Україну в іншій кількості та/або на інших комерційних рівнях. При цьому їх ціна коригується з урахуванням зазначених розбіжностей незалежно від того, чи веде це до збільшення або зменшення вартості. Інформація, що використовується при здійсненні коригування, повинна бути документально підтверджена.

У разі якщо кошти та витрати, зазначені в пунктах 5-7 частини десятої статті 58 цього Кодексу, включаються у вартість операції, здійснюється коригування для врахування значної різниці у таких коштах і витратах між оцінюваними товарами та відповідними подібними (аналогічними) товарами, що зумовлено різницею у відстанях і способах транспортування.

У разі якщо для цілей застосування цього методу виявляється більш як одна вартість договору щодо подібних (аналогічних) товарів, для визначення митної вартості оцінюваних товарів використовується найменша така вартість.

Відповідно до частини сьомої статті 55 МК України у випадку незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів орган доходів і зборів за зверненням декларанта або уповноваженої ним особи випускає товари, що декларуються, у вільний обіг за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною органом доходів і зборів, шляхом надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу. Строк дії таких гарантій не може перевищувати 90 календарних днів з дня випуску товарів.

Частиною другою статті 55 МК України визначено, що прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Відповідно до статті 55 МК України наказом Міністерства фінансів України № 598 від 24.05.2012, серед іншого, затверджено Правила заповнення рішення про коригування митної вартості товарів. В пункті 2.1 цих Правил у розділі заповнення графи 33 «Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості» зазначено, що у графі також вказується про проведення процедури консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору методів визначення митної вартості товарів відповідно до вимог статей 59-61 Кодексу. Результати проведеної консультації, а також причини, через які не можуть бути застосовані методи визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів (наприклад, відсутня інформація щодо вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів), фіксуються у графі. Посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Суд зауважує, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей.

Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. При цьому в розумінні наведених статей сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Вказане узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 02.03.2021 у справі №809/857/17.

Відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Окрім цього, суд зауважує, що, встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, орган митної служби повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника (правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 22.04.2021 у справі № 810/3397/16 та від 18.08.2021 у справі №821/1050/17).

Системний аналіз наведених вище норм МК України дозволяє зробити такі висновки:

- основним методом визначення митної вартості товарів є метод «за ціною договору щодо товарів, які імпортуються (вартість операції)»;

- МК України визначає вичерпний перелік документів, що подаються декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення, а також забороняє вимагати будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в статті 53 цього кодексу;

- митний орган має повноваження витребувати додаткові документи лише за наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

- МК України визначає чіткий перелік обставин, які зумовлюють виникнення обґрунтованого сумніву щодо визначеної декларантом митної вартості товару.

Отже, посадова особа митного органу для прийняття рішення про витребування в декларанта додаткових документів (з метою підтвердження заявленої митної вартості) зобов`язана встановити та чітко викласти обставини, які свідчать про:

- обґрунтованість сумніву щодо вказаної декларантом митної вартості;

- причини, що унеможливлюють перевірку заявленої митної вартості на підставі наданих декларантом документів.

При цьому посадова особа повинна витребувати документи, що реально необхідні для перевірки «сумнівних» відомостей, а не вимагати в декларанта надання невичерпного переліку усіх можливих документів.

Основним способом реалізації повноважень митного органу в цій ситуації є процедура консультацій з декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов`язок послідовного вибору методів (від першого до резервного) визначення митної вартості.

Поряд з цим єдиною правовою підставою для прийняття митним органом рішення про коригування заявленої декларантом митної вартості товару за резервним методом є наявність сукупності наступних умов:

1) подання суб`єктом господарювання до митного оформлення не повного пакету документів, перелік яких закріплено у статті 53 Митного кодексу України;

2) ненадання на вимогу контролюючого органу додаткової уточнюючої документації на підтвердження саме числового значення заявленої митної вартості;

3) виявлення митним органом розбіжностей у поданій документації, які унеможливлюють визначення безпосередньо митної вартості товару за основним методом (за ціною договору);

4) обґрунтування причин неможливості визначення митної вартості товару за жодним із методів, що передують резервному.

У цій справі суд встановив, що позивач визначив митну вартість товару за ціною договору, яка зазначена рахунку-фактурі (інвойсі).

На підтвердження заявленої митної вартості товару декларант надав митному органу разом з митною декларацією документи, визначені частиною другою статті 53 МК України, а саме: проформа-інвойс № UK241021-10 від 21.10.2024; проформа-інвойс № UK241021-10 від 12.11.2024; комерційний інвойс (декларація про походження товару) № DB241030PL02 від 20.11.2024; коносамент APU093740 від 20.11.2024, автотранспортна накладна (CMR) 4699 від 29.01.2025; свідоцтва про реєстрацію транспортних засобів (8 штук); платіжний документ (SWIFT) PI3228 від 01.11.2024, платіжний документ (SWIFT) PI4988 від 13.11.2024, рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору(контракту) про транспортно-експедиційні послуги №272 від 30.01.2025; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №294 від 30.01.2025; довідка, що підтверджує вартість перевезення товару № 3001/2 від 30.01.2025; висновки про якісні характеристики товару (8 штук) від 29.01.2025; договір про надання послуг митного брокера №БР-455 від 01.02.2023; зовнішньоекономічний договір № 3КАМ від 17.09.2024; додаткова угода №2 від 23.09.2024 до договору № 3КАМ, - договір комісії № К010/24 від 19.09.2024; специфікація №2 від 15.10.2024 до договору комісії № К010/24 від 19.09.2024; договір (контракт) про перевезення № від 01.02.2023; договір -контракт про перевезення № 21-11/22 від 21.11.2022, з додатковою угодою №1; довідки відповідності на автомобілі ( 8 штук) від 29.01.2025; фото автомобілів із зони митного контролю; контрольний талон за документом від 31.01.2025; копія експортної декларації країни відправлення № 10484-24-100304Х від 13.11.2024; копія експортної декларації країни відправлення № 10484-24-100316Х від 13.11.2024.

Натомість в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості митний орган вказав, що митна вартість товару не може бути визнана з тієї причини, що подані до митного оформлення документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій та третій статті 53 МК України, не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар, та навів відповідні аргументи, що спонукали його дійти такого висновку.

Надаючи оцінку доводам відповідача, які стали підставою для прийняття спірного рішення про коригування митної вартості товарів, суд зазначає наступне.

Щодо зауваження відповідача про неможливість визначення митної вартості в зв`язку з не підтвердженням витрат на страхування товару суд зазначити таке.

Ненадання митниці якщо здійснювалося страхування, - страхових документів, а також документів, що містять відомості про вартість страхування обумовлене тим, що у самому твердженні митницею зазначено та пунктом 8 частини 2 статті 53 МКУ чітко визначено, що такі документи подаються виключно у випадку, якщо страхування здійснювалось. В даному випадку умовами поставки, визначених у Контракті та Міжнародних торговельних правилах «Інкотермс 2010» обов`язкового страхування товару не передбачено, а у довідці про транспортні витрати зазначено, що страхування товару не здійснювалось.

В доданій до митної декларації довідці про вартість міжнародного перевезення вантажу №3001/2 від 30.01.2025 року зазначено, що страхування вантажу при перевезенні легкових автомобілів KMHE341DBHJA446907, KMHE341DBHA342954, KMHE341DBJA396462, KMHE341DBJA411402, KMHE341DBJA429181, KMHE341DBJA393180, KNAGU416BНA132359, KNAGU416BJA186157 не проводилось.

Вищевказана довідка знаходиться в переліку документів, які перевірялись митним органом відповідно до карти відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209200/2025/000143.

Таким чином у митниці були відомості про те, що страхування товару у даному випадку не здійснювалось, зворотнього нею не обґрунтовано, тобто її вимога ґрунтується виключно на припущеннях, що недопустимо та не може бути покладена в основу оскаржуваного рішення, тому зазначені митницею документи на підтвердження визначеної митної вартості товару відсутні у товариства та не подавались, а вимога митниці про їх надання протирічить означеній правовій нормі.

Щодо зауваження відповідача про неможливість визначення митної вартості в зв`язку з не підтвердженням витрат на навантаження, вивантаження, транспортування товару та транспортно-експедиційного обслуговування необхідно зазначити таке.

Відповідно до умов Контракту ціни на товар узгоджуються сторонами в Інвойсах до Контракту, визначаються в доларах США (USD) і розуміються на умовах CFR- порт Гданськ (Польща).

Відповідно до умов CFR Міжнародних правил інтерпретації комерційних термінів Інкотермс зобов`язання щодо перевезення покладається на продавця, тобто продавець зобов`язаний сплатити витрати і фрахт, необхідні для доставки товару в зазначений порт призначення. Коли фрахт оплачується продавцем, по суті він оплачується покупцем, так як витрати по фрахту включаються продавцем в загальну ціну товару. За умовами CFR на Продавця покладаються обов`язки щодо митного очищення товару для експорту. Отже, поставка товару на умовах CFR (вартість і фрахт) зобов`язує продавця оплатити фрахт, необхідний для доставки товару до названого порту призначення.

Зазначене узгоджується з правовою позицією Верховного суду, викладеної у постанові від 09.09.2022 у справі №820/2004/17.

Таким чином, у вартість товару (5 автомобілів), за якими відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості, входить вартість їх доставки до порту Гданськ (Польща).

При цьому в комерційному інвойсі № DB241030PL02 від 20.11.2024 міститься розділ складових вартості кожного автомобіля, зокрема його прайсової ціни та вартості доставки ( 1450 доларів США за одиницю товару), яка включена в кінцеву вартість кожного автомобіля і загальну вартість партії товару в цілому на умовах CFR-порт Гданськ. При цьому вартість товару підтверджується платіжними документами (SWIFT) від 01.11.2024 та від 13.11.2024, а також довідкою ТзОВ «Інтер Транс Лоджістікс» №3001/2 від 30.01.2025, що страхування вантажу не проводилось.

Витрати на транспортування (доставку) товару з порту Гданськ (Польща) до Державного кордону України були підтверджені договором (контрактом) транспортного експедирування № від 01.02.2023, договір (контракт) про перевезення № від 01.02.2023, договором -контрактом про перевезення № 21-11/22 від 21.11.2022, з додатковою угодою №1, автотранспортною накладною (CMR) 4699 від 29.01.2025, рахунком-фактурою про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору(контракту) про транспортно-експедиційні послуги №272 від 30.01.2025, рахунком-фактурою про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору(контракту) про транспортно-експедиційні послуги №294 від 30.01.2025 року, банківським платіжним документом № 312 від 06.02.2025, що підтверджує факт оплати транспортно-експедиційних послуг за рахунком №272 від 30.01.2025, банківським платіжним документом № 314 від 06.02.2025, що підтверджує факт оплати транспортно-експедиційних послуг за рахунком №294 від 30.01.2025, довідкою про вартість перевезення товару № 3001/2 від 30.01.2025, відповідно до якої вартість навантажувально-розвантажувальних робіт, послуги з перетарки, оформлення документації за межами митної території України з урахуванням вивезення контейнерів з вантажем на склад та оформленням транзитної декларації типу Т1 та перевезення партії із 8 автомобілів з Гданська до Державного кордону України склала 189 597,15 грн ( 94341,15грн + 95256,00 грн).

Додатково до митної вартості товару відповідно до п.2.3 договору комісії № К010/24 від 19.09.2024 року між ТзОВ «СТРІТ АВТО» і ТзОВ «ЮНІТ АВТО» додана комісійна винагорода в розмірі 500,00 грн без ПДВ за одиницю товару, що становить 4000,00 грн за 8 автомобілів.

Сумуючи 189597,15 грн ( за довідкою) + та 4 000,00 грн комісії, загальна сума становить 193597,15 грн, що за курсом НБУ 41,7263 до долара США становить 4 639,69 доларів США ( 579,96 долара США за одиницю товару).

Саме така вартість перевезення плюс комісія була врахована митним брокером в графі 45 митної декларації № 25UA12U3, яка була подана митниці 03.02.2025 року (до Документ сформований в системі «Електронний суд» 28.02.2025 16 фактурної вартості товару вказаної в графі 42 митної декларації розрахованої за курсом НБУ долара США до гривні була додана вартість доставки товару до Державного кордону України та сума комісії за договором комісії розрахована за курсом НБУ долара США до гривні). В рахунку на оплату №272 від 30.01.2025 в роботах(послугах) які надавались за межами митної території України (позиція 3 ) включена загальна вартість послуг по 8 авто.

З цих 8 авто витрати по 5 авто, а саме автомобілі легкові KMHE341DBHJA446907, KMHE341DBHA342954, KMHE341DBJA411402, KMHE341DBJA429181, KNAGU416BНA132359, складають 58 963,21 грн. (94341,15грн : 8авто х 5авто).

В рахунку на оплату № 294 від 30.01.2025 відшкодування вартості доставки 5 із 8 вищевказаних автомобілів на автовозі AА4407РМ/AА8142XІ за маршрутом Гданськ (Польща) п/п Шегині (позиція 3) складає 59 535,00 грн. ( 95 256,00грн : 8авто х 5авто). Сумуючи вартість послуг по 5 автомобілях по рахунку №272 від 30.01.2025 і вартість доставки 5 автомобілів по рахунку №294 від 30.01.2025 сума складає 118 498,21 грн, плюс комісійна винагорода за договором комісії ( 500,00 грн х 5 авто) в сумі 2500,00 грн становить загальну суму 120998,21 грн, що повністю відповідає вартості врахованої брокером при заповненні гр.45 митної декларації № 25UA12U3.

Банківський платіжний документ № 312 від 06.02.2025 року, підтверджує факт оплати транспортно-експедиційних послуг по рахунку №272 від 30.01.2025 року, банківський платіжний документ № 314 від 06.02.2025 року, підтверджує факт оплати транспортно-експедиційних послуг по рахунку № 294 від 30.01.2025 року.

Таким чином, будь-яких інші витрати, про які зазначає відповідач як такі, що мають бути включені до митної вартості товару, не здійснювались.

При цьому відповідачем будь-якої інформації про те, що такі витрати були понесені, не зазначено, а відтак його висновок про ненадання достовірної інформації щодо таких витрат є надуманими та такими, що не відповідають дійсності.

Крім того, відповідач в спірному рішенні вказує про те, що рахунок на оплату транспортно-експедиторських послуг від 30.01.2025 №294 містить пункт витрат "експедиційна винагорода на території України " (2000 грн), та «транспортно - експедиційне обслуговування на території України» (19312грн). Однак, відповідні витрати щодо транспортно-експедиційних послуг поза територією України в рахунку відсутні з чого можна зробити висновок, що відповідна сума стосується послуг на всьому маршруті переміщення вантажу. Таким чином, при розрахунку належних до сплати митних платежів не включено до митної вартості товару відповідну 2 частину витрат щодо оплати транспортно-експедиційних послуг.

Суд звертає увагу, що витрати щодо транспортно-експедиційних послуг поза територією України визначені в рахунку-фактурі про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору(контракту) про транспортно-експедиційні послуги №272 від 30.01.2025, а не у рахунку від №294 від 30.01.2025.

Суд встановив, що згідно з рахунку-фактури про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору(контракту) про транспортно-експедиційні послуги №272 від 30.01.2025 містяться витрати стосовно транспортно-експедиційних послуг поза територією України, а саме:

- п.3 послуги з перетарки за межами митної території України 94 41,15 грн.

Вищевказані витрати на суму 94341,15 грн стосувались загальної партії 8 автомобілів. З цих 8 авто витрати по 5 авто, а саме автомобілі легкові KMHE341DBHJA446907, KMHE341DBHA342954, KMHE341DBJA411402, KMHE341DBJA429181, KNAGU416BНA132359 складають 58963,21 грн (94341,15грн : 8авто х 5авто).

Отже, твердження митного органу про відсутність в рахунку витрат щодо транспортно-експедиційних послуг поза територією України не відповідає дійсності.

Враховуючи вищенаведене, суд доходить висновку, що при проходженні митного контролю позивачем подано достатньо документів для підтвердження митної вартості товару за основним методом (за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються). Подані документи містили достовірні числові дані, які підтверджували митну вартість товарів за ціною договору. Твердження відповідача щодо того, що документи, подані до митного оформлення, містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення митної вартості є не конкретизованим та безпідставним.

Відповідач, в свою чергу, не обґрунтував те, відсутність якої інформації чи розбіжність яких відомостей перешкоджає підтвердженню митної вартості товарів згідно з поданою позивачем митною декларацією.

Крім того, відповідно до п.п. 2, 4 ч.2 ст.55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Згідно з пунктом 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року № 598, посилання на використання цінової інформації ЄАІС у рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо.

Проте, у оскарженому рішенні крім номеру та дати митних декларацій, на підставі яких здійснено розрахунок скоригованої митної вартості товару, будь-яких пояснень щодо коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо не наведено.

Встановлені судом обставини справи свідчать про відсутність у відповідача фактичних підстав для коригування заявленої декларантом митної вартості товарів, а саме коригування митної вартості шляхом прийняття рішення про коригування митної вартості товарів №UA209000/2025/600004/2 від 04.02.2025 є необґрунтованим.

З огляду на те, що картка відмови № UA209200/2025/000143 від 04.02.2025 прийнята на основі рішення відповідача про коригування митної вартості товарів №UA209000/2025/600004/2 від 04.02.2025 та є похідною від нього, таку теж необхідно визнати протиправною та скасувати.

Відповідно до ч. 1 ст. 72 та ч. 1 ст. 73 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.

Частиною 1 ст. 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Перевіривши обґрунтованість доводів сторін та оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, суд доходить переконання, що оскаржуване рішення про коригування митної вартості не відповідає критеріям правомірності рішення суб`єкта владних повноважень, що визначені ч. 2 ст. 2 КАС України.

Таким чином, встановлені у справі обставини підтверджують позицію позивача, покладену в основу позовних вимог, тоді як відповідач всупереч встановленому ч. 1 ст. 77 КАС України обов`язку доказування правомірності рішення про коригування митної вартості, а відтак останнє підлягає скасуванню, а позов задоволенню.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як випливає з матеріалів справи, позивачем під час звернення до суду з цим позовом сплачено судовий збір у розмірі 4844,80 грн. Саме таку суму судового збору слід стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст. ст. 72-79, 90, 139, 241-246, 250, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

в и р і ш и в:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Стріт Авто» (04080, м. Київ, вул. Вікентія Хвойки, 21; ) до Львівської митниці Державної митної служби України (79000, м. Львів, вул. Костюшка Т., 1; ) про визнання протиправним та скасування рішення задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів №UA209000/2025/600004/2 від 04.02.2025.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Львівської митниці № UA209200/2025/000143 від 04.02.2025.

Стягнути з Львівської митниці за рахунок бюджетних асигнувань на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Стріт Авто» судовий збір в сумі 4844 (чотири тисячі вісімсот сорок чотири) гривні 80 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з для складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України.

Суддя Сподарик Наталія Іванівна