Справа № 520/27614/24
Суддя: Тітов О.М.
Дата ухвалення: 2025-05-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 травня 2025 р. № 520/27614/24

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Тітов О.М., розглянувши адміністративний позов та додані до нього документи ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання незаконним та скасування дисциплінарного наказу, -

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5,м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл.,61002, ), в якому просить суд:

- визнати незаконним та скасувати дисциплінарний наказ Головного Управління НП в Харківській області № 794 від 14.08.2024 року про застосування відносно начальника СПП №1 ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_1 (0087497) дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади»;

- визнати незаконним та скасувати наказ Головного Управління НП в Харківській області № 420 о/с від 11.09.2024 року про застосування відносно начальника СПП №1 ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_1 (0087497) про звільнення з посади»;

- поновити майора поліції ОСОБА_1 (0087497) на посаді начальника СПП №1 ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що наказ Головного Управління НП в Харківській області № 794 від 14.08.2024 про застосування відносно начальника СПП №1 ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_1 (0087497) дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади» та наказ Головного Управління ГІГ1 в Харківській області № 420 о/с від 11.09.2024 року про застосування відносно начальника СПП №1 ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_1 (0087497) про звільнення з посади» є протиправними та підлягають скасуванню.

Ухвалою суду відкрито спрощене провадження по справі та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження надіслана відповідачам, що підтверджується Довідкою про доставку електронного листа до електронного кабінету відповідачів.

Представником відповідача до суду надано відзив, в якому останній проти задоволення позовних вимог заперечував.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022, затвердженого Законом України №2102-IX, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. Враховуючи викладене, суд розглядає справу за наявності безпечних умов для життя та здоров`я учасників процесу, суддів та працівників суду.

Суддя у період з 28.10.2024 по 05.11.2024, з 23.12.2024 по 15.01.2025 та з 28.04.2025 по 02.05.2525 перебував у відпустці.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні докази, судом встановлено наступне.

Позивач проходив службу на посаді начальника СПП № 1 ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області Головного управління Національної поліції в Харківській області

12 липня 2024 року начальнику ГУНП Харківській області подана доповідна записка «Про результати перевірки стану дотримання дисципліни та законності поліцейськими ГУНП в Харківській області».

17 липня 2024 року відповідно до наказу №1580 начальника ГУНП Харківській області було призначене службове розслідування.

14 серпня 2024 року затверджено наказ № 794 «Про застосування дисциплінарних стягнень та попередження про дотримання службової дисципліни відносно поліцейських ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області».

11 вересня 2024 року наказом начальника Головного управління НГІ в Харківській області № 420 о/с дисциплінарний наказ був реалізований, а ОСОБА_1 звільнений із займаної посади начальника СПП №1 ВП в метрополітені та призначений на нижчу посаду.

Позивач вважає накази відповідача № 794 від 14.08.2024 про застосування відносно начальника СПП №1 ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_1 (0087497) дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади» та № 420 о/с від 11.09.2024 року про застосування відносно начальника СПП №1 ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_1 (0087497) про звільнення з посади» протиправними, звернувся до суд із цим позовом.

Надаючи оцінку заявленим позовним вимогам та запереченням проти них, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 6 Закону України «Про Національну поліцію» (далі Закон № 580-VIII) поліція у своїй діяльності керується принципом верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Частиною 1 статті 8 Закону № 580-VIII передбачено, що поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського (п.1 ч.1 ст.18); професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва (п.2 ч.1 ст.18); поважати і не порушувати прав і свобод людини (п.3 ч.1 ст.18).

Основні повноваження поліції, визначені в статті 23 Закону № 580-VIII, відповідно до частини 1 якої поліція відповідно до покладених на неї завдань: виявляє причини та умови, що сприяють вчиненню кримінальних та адміністративних правопорушень, вживає у межах своєї компетенції заходів для їх усунення (пункт 2); вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень; припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення (пункт 3); у випадках, визначених законом, здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання (пункт 8).

Згідно з частинами 1, 2 статті 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Як передбачено частиною 1 статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Присяга поліцейського зобов`язує вірно служити, дотримуватися законодавства, поважати права людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського. Авторитет поліції багато в чому пов`язується з авторитетом поліцейського, оцінкою його поведінки як у професійній сфері, так і поза межами його професійної (службової) діяльності. Поліцейський повинен докладати всіх зусиль, щоб, на думку розсудливої, законослухняної та поінформованої людини, його поведінка була бездоганною.

Таким чином, інститут Присяги поліцейського вже сам по собі призначений забезпечити дотримання публічним службовцем поліцейським закону як у повсякденній службовій, так і позаслужбовій (приватній) діяльності.

При цьому, у кореспонденції з частиною 2 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» інститут присяги поліцейського забезпечує необхідність виконання завдань поліції незалежно від дії будь-яких факторів, адже жодних виключень із загального правила законом не передбачено.

За визначенням частини 1 статті 1 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» № 2337-VIII (далі Статут, Закон № 2337-VIII) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з вимогами пункту 1 та пункту 6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, поліцейський зобов`язаний бути вірним Присязі поліцейського; утримуватися від дій, які підривають авторитет Національної поліції України. Рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції, що визначено у частині 3 статті 11 Закону України «Про Національну поліцію».

У силу частини 3 статті 1 Статуту до змісту службової дисципліни також віднесено такі обов`язки поліцейського як: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, у розумінні частини 1 статті 12 Статуту визнається дисциплінарним проступком.

З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків частиною 2 статті 14 Закону №2337-VIII передбачено проведення службового розслідування, під яким, відповідно до частини 1 статті 14 цього ж закону, розуміється діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Отже у спірних правовідносинах, наказом ГУНП в Харківській області від 17.07.2024 № 1580 «Про призначення та проведення службового розслідування» було призначено та проведено службове розслідування.

Підставою для його проведення послугувала доповідна записка начальника УГІ ГУНП в Харківській області, за фактом можливого порушення службової поліцейськими ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області.

В ході службового розслідування дисциплінарною комісією було встановлено наступне.

Так, аналізом графіків несення служби поліцейськими СПП з 01.06.2024 по 09.07.2024 встановлено, що окремим поліцейським СПП керівництвом ВП дозволяється безпідставно не виходити на службу за графіком.

Перевіркою встановлено, що за вищевказаний період часу поліцейські кожного сектору патрульної поліції були задіяні до несення служби по 13 змін.

За цей час в СПП № 1 було не задіяно до несення служби за графіком 48 поліцейських. На чергування не заступили окремі поліцейські вказаного сектору поліції, а саме: ОСОБА_2 - 5 змін; ОСОБА_3 - 4 зміни; ОСОБА_4 - 4 зміни; ОСОБА_5 - 3 зміни; ОСОБА_6 - 3 зміни; ОСОБА_7 - 3 зміни.

В той же час встановлено, що поліцейська СПП ОСОБА_8 02.06.2024 не була задіяна до несення служби, а 05.06.2024 згідно стройової записки значиться на лікарняному, однак за обліками СКЗ ВП в метрополітені остання на лікарняному не перебувала.

В СПП № 2 за цей час не задіяно до служби за графіком 36 поліцейських.

Так, на чергування не заступили окремі поліцейські вказаного сектору поліції, а саме: ОСОБА_9 - 4 зміни.

Також встановлено, що поліцейські СПП № 2 ОСОБА_10 та ОСОБА_11 15.06.2024 не були задіяні до несення служби, а вже з наступної зміни - з 18.06.2024 по 30.06.2024 перебували у черговій відпустці.

В СПП № 3 за вищевказаний період не задіяно до служби за графіком 15 поліцейських.

У ході службового розслідування з ВП в метрополітені отримано стройові записки секторів патрульної поліції №№ 1, 2, 3 (далі СПП) та графіки несення служби поліцейських СПП.

Аналізом графіків несення служби поліцейськими СПП та стройових записок цих секторів в період з 01.06.2024 до 09.07.2024 встановлено, що при добовому графіку несення служби (доба через дві) окремими поліцейськими не дотримується вказаний графік несення служби.

Відповідно до інформації ВП в метрополітені в СПП № 1: за штатом 54 особи; за списком (з урахуванням перерозподілу поліцейських СПП № 4 ) 56 осіб; в наявності 55 осіб.

У СПП № 1 наступні поліцейські не заступили на службу згідно визначеного графіку несення служби (доба через дві): ОСОБА_2 5 змін (05.06.2024, 14.06.2024, 23.06.2024, 02.07.2024, 08.07.2024); ОСОБА_3 4 зміни (02.06.2024, 11.06.2024, 23.06.2024, 05.07.2024); ОСОБА_4 4 зміни (08.06.2024, 14.06.2024, 26.06.2024, 02.07.2024); ОСОБА_5 3 зміни (02.06.2024, 14.06.2024, 29.06.2024); ОСОБА_12 3 зміни (17.06.2024, 29.06.2024, 02.07.2024); ОСОБА_7 3 зміни (11.06.2024, 23.06.2024, 08.07.2024); ОСОБА_8 3 зміни (02.06.2024, 05.06.2024, 23.06.2024); ОСОБА_13 3 зміни (11.06.2024, 23.06.2024, 08.07.2024); ОСОБА_14 3 зміни (11.06.2024, 26.06.2024, 02.07.2024); ОСОБА_15 2 зміни (02.06.2024, 29.06.2024); ОСОБА_16 1 зміна (05.06.2024); ОСОБА_17 1 зміна (08.06.2024); ОСОБА_18 1 зміна (11.06.2024); ОСОБА_19 1 зміна (14.06.2024); ОСОБА_20 1 зміна (17.06.2024); ОСОБА_21 1 зміна (29.06.2024); ОСОБА_22 1 зміна (29.06.2024); ОСОБА_23 1 зміна (02.07.2024); ОСОБА_24 1 зміна (05.07.2024).

Згідно довідок ВП в метрополітені від 17.07.2024 №№ 2714/119/57/15-2024, 2715/119/57/15-2024, 2717/119/57/15-2024 у вказані дати зазначені поліцейські не перебували у відпустці, на лікарняному або у відрядженні.

Опитані у ході службового розслідування поліцейські СПП № 1 у своїх поясненнях вказали наступні обставини, за якими вони не заступили на службу згідно визначеного графіку несення служби (доба через дві):

- старший сержант поліції ОСОБА_2 05.06.2024, 14.06.2024, 23.06.2024, 02.07.2024, 08.07.2024 не заступив на службу, оскільки у нього міжхребцеві грижі, які не дають йому виконувати в повному обсязі службові обов`язки. В зазначені дні його стан здоров`я погіршувався, і він в телефонній розмові просив вихідні дні у начальника СПП № 1 майора поліції ОСОБА_1 , який надав йому усний дозвіл не заступати на службу. На лікарняному він не перебував. Письмових рапортів щодо надання йому відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку він не складав. Поза графіком для несення служби не заступав;

- старший сержант поліції ОСОБА_3 02.06.2024, 11.06.2024, 23.06.2024, 05.07.2024 не заступив на службу, оскільки має хронічне алергічне захворювання, яке в ці дні загострилось. Він в телефонній бесіді просив вихідні дні у начальника СПП № 1 майора поліції ОСОБА_1 , який надав йому усний дозвіл не заступати на службу. На лікарняному він не перебував. Письмових рапортів щодо надання йому відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку він не складав. Поза графіком для несення служби не заступав;

- старший сержант поліції ОСОБА_4 08.06.2024, 14.06.2024, 26.06.2024, 02.07.2024 не заступив на службу, оскільки має дитину-інваліда ОСОБА_25 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який в ці дні потребував його піклування. Дозвіл на невихід на службу в телефонній розмові йому надав начальник СПП № 1 майор поліції ОСОБА_1 . Письмових рапортів щодо надання йому відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку він не складав. Поза графіком для несення служби не заступав;

- старший сержант поліції ОСОБА_5 02.06.2024, 14.06.2024, 29.06.2024 не заступив на службу, оскільки доглядав свою онкохвору тітку. Дозвіл на невихід на службу в телефонній розмові йому надав начальник СПП № 1 майор поліції ОСОБА_1 . Письмових рапортів щодо надання йому відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку він не складав. Поза графіком для несення служби не заступав;

- капрал поліції ОСОБА_12 17.06.2024, 29.06.2024, 02.07.2024 не заступив на службу, оскільки 17.06.2024 погано себе почував, а 29.06.2024 і 02.07.2024 з Німеччини несподівано прибула його родина (дружина і син), їх приїзд був короткочасний. Дозвіл на невихід на службу в телефонній розмові йому надав начальник СПП № 1 майор поліції ОСОБА_1 . Письмових рапортів щодо надання йому відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку він не складав. Поза графіком для несення служби не заступав;

- сержант поліції ОСОБА_7 11.06.2024, 23.06.2024, 08.07.2024 не заступила на службу, оскільки має хронічне захворювання (грижа) та запалення кісти яєчника. Дозвіл на невихід на службу в телефонній розмові їй надав начальник СПП № 1 майор поліції ОСОБА_1 . Письмових рапортів щодо надання їй відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку вона не складала. Поза графіком для несення служби не заступала;

- старший сержант поліції ОСОБА_8 02.06.2024, 05.06.2024, 23.06.2024 не заступила на службу, оскільки 02.06.2024 з Німеччини прибула її донька ОСОБА_26 , 2004 р.н. для здавання іспиту, який відбувся 05.06.2024, про що вона повідомила свого керівника. 23.06.2024 вона мала погане самопочуття, до медичних закладів за допомогою не зверталась, на лікарняному не перебувала. Дозвіл на невихід на службу їй надав начальник СПП № 1 майор поліції ОСОБА_1 . Письмових рапортів щодо надання їй відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку вона не складала. Поза графіком для несення служби не заступала;

- капрал поліції ОСОБА_13 11.06.2024, 23.06.2024, 08.07.2024 не заступив на службу, оскільки його онкохвора мати в ці дні потребувала його догляду. Дозвіл на невихід на службу йому надав начальник СПП № 1 майор поліції ОСОБА_1 . Письмових рапортів щодо надання йому відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку він не складав. Поза графіком для несення служби не заступав;

- старший сержант поліції ОСОБА_14 11.06.2024, 26.06.2024, 02.07.2024 не заступив на службу, оскільки 11.06.2024 відбулося поховання його близького друга, на якому він мав бути присутній. 26.06.2024 і 02.07.2024 він не заступив на службу, оскільки 25.06.2024 під час гри в футбол отримав ушкодження у виді розтягнення зв`язок. За медичною допомогою він не звертався, на лікарняному не перебував. Дозвіл на невихід на службу в телефонній розмові йому надав начальник СПП № 1 майор поліції ОСОБА_1 . Письмових рапортів щодо надання йому відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку він не складав. Поза графіком для несення служби не заступав;

- старший сержант поліції ОСОБА_15 02.06.2024, 29.06.2024 не заступила на службу, оскільки 02.06.2024 з Житомира на три дні приїжджали її мати та донька, які мали статус ВПО. 29.06.2024 її мати та донька припинили статус ВПО в Житомирі та повернулись до Харкова. Дозвіл на невихід на службу в телефонній розмові їй надав начальник СПП № 1 майор поліції ОСОБА_1 . Письмових рапортів щодо надання їй відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку вона не складала. Поза графіком для несення служби не заступала;

- старший сержант поліції ОСОБА_16 05.06.2024 не заступив на службу, оскільки мав доглядати онкохвору матір. Дозвіл на невихід на службу в йому надав начальник СПП № 1 майор поліції ОСОБА_1 . Письмових рапортів щодо надання йому відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку він не складав. Поза графіком для несення служби не заступав;

- старший сержант поліції ОСОБА_17 08.06.2024 не заступив на службу, оскільки напередодні у нього підвищилась температура, та він погано себе почував. Дозвіл на невихід на службу в телефонній розмові йому надав начальник СПП № 1 майор поліції ОСОБА_1 . Письмових рапортів щодо надання йому відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку він не складав. Поза графіком для несення служби не заступав;

- старший сержант поліції ОСОБА_18 11.06.2024 перебував на службі, яку ніс на станції метрополітену «Центральний ринок». На службу він заступив згідно графіку доба через дві. Чому у графіку несення служби поліцейських СПП № 1 за період з 10.06.2024 по 16.06.2024 він значиться незадіяним 11.06.2024, йому невідомо.

Згідно книги нарядів № 4 ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області (інв. № 1669/24, розпочато 30.05.2024) 11.06.2024 старший сержант поліції ОСОБА_18 дійсно заступив на службу на станцію метрополітену «Центральний ринок», про що є відповідний запис в розстановці нарядів на 11.06.2024.

Також відповідно до стройової записки за 11.06.2024 старший сержант поліції ОСОБА_18 ніс службу на станції метрополітену «Центральний ринок».

Таким чином факт невиходу на службу за графіком 11.06.2024 старшим сержантом поліції ОСОБА_18 не знайшов свого підтвердження.

- старший сержант поліції ОСОБА_19 08.06.2024 не заступив на службу, оскільки мав особисті невідкладні справи. Вказаний вихідний йому було надано начальником СПП № 1 майором поліції ОСОБА_1 у якості заохочення за виявлення ним особи, яка незаконно зберігала наркотичні речовини. Письмових рапортів щодо надання йому відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку він не складав. Поза графіком для несення служби не заступав;

- капрал поліції ОСОБА_20 17.06.2024 не заступив на службу, оскільки цього дня з Німеччини на нетривалий час прибула його мати. Дозвіл на невихід на службу йому надав начальник СПП № 1 майор поліції ОСОБА_1 . Письмових рапортів щодо надання йому відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку він не складав. Поза графіком для несення служби не заступав;

- капрал поліції Степанець М.М. 29.06.2024 не заступив на службу, оскільки цього дня подавав документи на переведення дитини до іншого начального закладу. Дозвіл на невихід на службу йому надав начальник СПП № 1 майор поліції Колошук С.М. Письмових рапортів щодо надання йому відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку він не складав. Поза графіком для несення служби не заступав;

- рядовий поліції ОСОБА_22 29.06.2024 не заступила на службу, оскільки цього дня у неї відбувся єдиний вступний іспит до ВНЗ. Дозвіл на невихід на службу їй надав начальник СПП № 1 майор поліції Колошук С.М. Письмових рапортів щодо надання їй відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку вона не складала. Поза графіком для несення служби не заступала;

- сержант поліції ОСОБА_23 02.07.2024 не заступив на службу, оскільки 01.07.2024 на нетривалий час з-за кордону прибула його мати. Дозвіл на невихід на службу йому надав начальник СПП № 1 майор поліції Колошук С.М. Письмових рапортів щодо надання йому відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку він не складав. Поза графіком для несення служби не заступав;

- капрал поліції Мехтієв Ф.Б. 05.07.2024 не заступив на службу, оскільки цього дня його мати була записана на прийом до лікаря, а він мав її відвезти. Дозвіл на невихід на службу йому надав начальник СПП № 1 майор поліції Колошук С.М. Письмових рапортів щодо надання йому відпустки без збереження заробітної плати або надання дня відпочинку він не складав. Поза графіком для несення служби не заступав.

Опитаний начальник СПП № 1 ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області майор поліції Колошук Сергій Миколайович у своєму письмовому поясненні зазначив, що він як начальник сектору займається плануванням служби свого сектора, у т.ч. складає графіки несення служби. Планування служби він здійснює на підставі КЗпП та наказу ГУНП в Харківській області від 07.03.2024 № 620. Службовий час поліцейських має складати 40 годин на тиждень. Оскільки в червні було чотири робочі тижні, то сукупний службовий час складає 160 годин на місяць. Згідно структури підрозділу вони мають нести службу в графіку доба через три, або день/ніч та 48 годин відпочинку. Однак, у зв`язку із некомплектом на нараді підрозділу було прийнято рішення нести службу за графіком доба через дві. З огляду на це при складанні графіків він враховує можливість не задіювати поліцейських свого сектору три рази на тиждень. Поліцейські повинні нести службу не більше 160 годин на місяць, а його підлеглі несуть службу 168 годин на місяць. Він не задіює поліцейських на службу за їх проханням через хворобу, сімейні обставини, у якості заохочення за розкриття злочинів, в дні народження і т.і. з числа годин, що складають понад 160 годин на місяць. Поліцейські жодних рапортів про надання їм вихідних днів (у тому числі за власний рахунок) не писали, та він їх не зобов`язував складати такі рапорти, оскільки не вважає ці дні вихідними. На його думку, він не має права надавати вихідні дні лише з числа 160 годин на місяць. Про незадіяння окремих поліцейських на службу з тих чи інших причин, він інформував своє керівництво (кого саме, вказати відмовився). Рапорти на заміну поліцейських він не складав. Також додав, що надавав можливість не вийти на службу усім своїм підлеглим в рівній мірі.

Опитаний начальник СПП № 2 ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області майор поліції Шевчук Андрій Вікторович надав пояснення, аналогічні поясненням майора поліції ОСОБА_1 . Зазначив, що в графіку несення служби доба через дві особовий склад протягом місяця напрацьовує загальну кількість годин 240, що є понад встановлені норми. З огляду на це, з урахуванням оперативної обстановки через поважні причини він не задіює на службу окремих поліцейських. Він не зобов`язував підлеглих складати рапорти про надання їм вихідних днів (у тому числі за власний рахунок). Рапорти на заміну поліцейських він не складав. На його думку, він не має права надавати вихідні у тих випадках, якщо не напрацьовано мінімальну кількість годин.

Опитаний начальник СПП № 3 ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області капітан поліції Капітоненко Андрій Васильович у своєму письмовому поясненні зазначив, що надає вихідні дні підлеглим в якості заохочення у разі розкриття кримінальних правопорушень або у разі виникнення непередбачуваних ситуацій (погане самопочуття, приїзд родини з-за кордону, інші сімейні обставини і т.і.).

Письмові рапорти з цього приводу поліцейські його сектору не складають, та він їх не зобов`язує цього робити. Заміна поліцейського, якого він не задіяв на службу, здійснюється за рахунок інших поліцейських наряду з розрахунку не менше одного поліцейського на 1 станцію метро. Рапорти на заміну поліцейських він не складав.

Зазначає, що як керівник, має право надавати вихідні дні підлеглим.

Опитаний начальник ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області полковник поліції Братеньков Віталій Анатолійович пояснив, що начальники СПП або інші поліцейські не доповідали йому про надання вихідних днів, оскільки вихідні дні нікому не надавались, поліцейських не задіювали за графіком згідно наказу ГУНП в Харківській області від 07.03.2924 № 620. Начальники СПП № № 1-3 лише доповідали про те, що незаконно відсутніх на службі немає.

Він погоджував рішення начальників СПП, у разі наявності поважної причини, не задіювати поліцейського на службу.

Начальник СПП повідомляв про конкретну причину, названу поліцейським, після чого спільно приймалось рішення не задіювати його на службу.

За період з 01.06.2024 по 09.07.2024 йому надійшов лише один рапорт старшого сержанта поліції Таранського В.В. щодо надання відпустки на 1 добу без збереження заробітної плати з виїздом за межі Харківської області (наказ ГУНП в Харківській області від 11.06.2024 № 256 о/с).

На питання чи мають начальники СПП повноваження з надання вихідних днів підлеглим та чим це передбачено, опитуваний відповів, що начальники СПП при плануванні графіків несення служби секторів патрульної поліції керувались наказом ГУНП в Харківській області від 07.03.2024 № 620.

На питання яким чином здійснюється заміна поліцейського, якому начальником сектору надано вихідний і яким документом це оформлюється, полковник поліції ОСОБА_27 відповів, що розстановку нарядів з урахуванням оперативної обстановки здійснюють начальники секторів патрульної поліції, про що роблять записи в книзі нарядів.

На питання чи враховувались дні відсутності поліцейських на службі під час розрахунку служби в нічний час та додаткової винагороди в розмірі 30 000 грн, опитуваний відповів, що дні відсутності поліцейських на службі не враховувалися в облік нічного часу. Додаткова винагорода розраховувалась відповідно до Постанови КМУ від 28.02.2022 № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» та наказу МВС України від 28.11.2022 № 775 «Про затвердження Порядку та умов виплати поліцейським додаткової винагороди на період воєнного стану та особливості виплати винагороди за особливості проходження служби (навчання) під час воєнного стану (особливого періоду)».

На питання яким нормативним (розпорядчим) документом встановлено кількість задіяних поліцейських (нарядів) для несення служби на станціях метрополітену, опитуваний відповів, що відповідно до додатку 1 до Договору № 270-12/но від 28 грудня 2023 року між ГУНП в Харківській області та КП «Харківський метрополітен» про надання послуг КП «Харківській метрополітен» виставляється 30 цілодобових постів для несення служби, на які планується кількість працівників від 1 до 2.

Начальники секторів патрульної поліції, враховуючи оперативну обстановку, здійснюють розстановку нарядів.

Під час проведення інструктажів в період часу з 01.06.2024 до 09.07.2024 фактів відсутності на службі поліцейських без поважних причин ним виявлено не було, окрім 05.07.2024, 07.07.2024 та 08.07.2024 був відсутній старший сержант поліції ОСОБА_28 , поліцейський СПП № 4, відносно якого наказом ГУНП в Харківській області розпочате службове розслідування щодо невиходу на службу.

Разом з цим, в період часу з 17.06.2024 до 28.06.2024 він перебував у відпустці.

Контроль дотримання поліцейськими СПП графіків несення служби здійснюється шляхом звірки графіка несення служби з книгою нарядів. Також при заступанні на службу кожен поліцейський телефонує до чергової частини під час прийняття посту.

Черговий відмічає його у стройовій записці та заповнює «робоче місце чергового, патрулі», в системі ІПНП. Під час несення служби подальший контроль здійснюється начальниками СПП та інспекторським складом, про що робляться записи в зошитах на станціях. Крім цього, контроль здійснюється офіцерами відділу відповідно до графіку контролю за несенням служби.

Опитаний заступник начальника відділу поліції в метрополітені ГУНП в Харківській області підполковник поліції ОСОБА_29 у своєму письмовому поясненні зазначив, що в період тимчасового виконання ним обов`язків начальника ВП (з 17.06.2024 по 28.06.2024) начальники СПП або інші поліцейські не доповідали йому про надання вихідних днів, оскільки вихідні дні поліцейським не надавались, вони не задіювались за графіком несення служби, згідно наказу ГУНП в Харківській області від 07.03.2924 № 620. Начальники СПП №№ 1-3 лише доповідали про те, що незаконно відсутніх на службі не має.

Рішення начальників СПП про незадіяння окремих поліцейських за графіком ним не погоджувалось, останні приймали рішення самостійно з урахуванням оперативної обстановки на станціях метрополітену.

За період тимчасового виконання обов`язків начальника ВП йому було надано один рапорт сержанта поліції Бобро К.О. про надання відпустки на 1 добу без збереження заробітної плати з виїздом за межі Харківської області (наказ ГУНП в Харківській області від 21.06.2024 № 270 о/с).

На питання чи мають начальники СПП повноваження з надання вихідних днів підлеглим та чим це передбачено, опитуваний відповів, що начальники СПП при плануванні графіків роботи СПП не задіювали за графіком поліцейських, оскільки було перевищено 40-годинний робочий тиждень (наказ ГУНП в Харківській області від 07.03.2024 № 620).

На питання яким чином здійснюється заміна поліцейського, якому начальником сектору надано вихідний і яким документом це оформлюється, підполковник поліції ОСОБА_29 відповів, що розстановку нарядів з урахуванням оперативної обстановки здійснюють начальники секторів патрульної поліції, про що роблять записи в книзі нарядів.

На питання чи враховувались дні відсутності поліцейських на службі під час розрахунку служби в нічний час та додаткової винагороди в розмірі 30 000 грн, опитуваний відповів, що за час тимчасового виконання ним обов`язків начальника ВП ним жодного документу щодо надання додаткової винагороди або нічних графіків роботи не підписувалось.

На питання яким нормативним (розпорядчим) документом встановлено кількість задіяних поліцейських (нарядів) для несення служби на станціях метрополітену, опитуваний відповів, що на території КП «Харківський метрополітен» мається 30 постів для несення служби поліцейськими. Начальники СПП розставляли особовий склад, виходячи з оперативної обстановки і важкості станції, а також кількості пасажиропотоку.

Під час проведення інструктажів в період часу з 01.06.2024 до 09.07.2024 начальники СПП доповідали про те, що незаконно відсутніх на службі немає.

Контроль дотримання поліцейськими СПП графіків несення служби здійснюється шляхом звірки графіка несення служби з книгою нарядів.

З приводу зазначення поліцейськими ВП в метрополітені про несення служби понад 160 годин на місяць, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 1 Закону України від 12.05.2015 № 389-VIII «Про правовий режим воєнного стану» (далі - Закон № 389-VIII) воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Статтею 16 Закону № 389-VIII передбачено, що за рішенням Ради національної безпеки і оборони України, введеним у дію в установленому порядку указом Президента України, утворені відповідно до законів України військові формування залучаються разом із правоохоронними органами до вирішення завдань, пов`язаних із запровадженням і здійсненням заходів правового режиму воєнного стану, згідно з їх призначенням та специфікою діяльності.

Згідно із статтею 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Цією ж статтею передбачено, що право особи на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом.

Мінімальні гарантії соціальної захищеності працівників установлені в Кодексі законів про працю України, згідно з якими: нормальна тривалість робочого часу працівників не може перевищувати 40 годин на тиждень (частина перша статті 50); при п`ятиденному робочому тижні працівникам надаються два вихідних дні на тиждень, а при шестиденному робочому тижні - один вихідний день.

За загальним правилом, пріоритетними є норми спеціального законодавства, а трудове законодавство підлягає застосуванню у випадках, якщо нормами спеціального законодавства не врегульовано спірні правовідносини або коли про це йдеться у спеціальному законі.

Пунктом 2 наказу Національної поліції України від 09.08.2022 № 568 (зі змінами, внесеними наказом НПУ від 11.08.2022 № 578) на період дії воєнного стану для поліцейських ГУНП в Харківській області установлено шестиденний робочий тиждень, скасувавши вихідний суботу.

Відповідно до пунктів 1, 2 розділу VIII Положення про розподіл службового часу для поліцейських ГУНП в Харківській області, затвердженого наказом ГУНП в Харківській області від 07.03.2024 № 620, у період дії воєнного стану правила розпорядку дня застосовуються з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Нормальна тривалість робочого часу в період дії воєнного стану може бути збільшена наказом Голови Національної поліції України або начальником ГУНП до 60 годин на тиждень без погодження з первинними профспілковими організаціями. При цьому час початку і закінчення щоденної роботи (зміни) визначається у наказі.

Шестиденний робочий тиждень може встановлюватися наказом Голови Національної поліції України або начальника ГУНП без погодження з первинними профспілковими організаціями.

У разі встановлення наказом Голови Національної поліції України шестиденного робочого тижня додаткового видання наказу ГУНП не потребується. Установлений шестиденний робочий тиждень, до затвердження цього Положення про розподіл службового часу, продовжує діяти і після затвердження цього Положення.

Пунктом 4 розділу VIII цього Положення визначено, що у період дії воєнного стану не застосовуються норми Кодексу законів про працю України та статей Закону України «Про відпустки», визначені в Законі України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану».

Статтею 91 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що особливий характер служби в поліції містить такі спеціальні умови для певних категорій поліцейських:

1) службу у святкові та вихідні дні;

2) службу позмінно;

3) службу з нерівномірним графіком;

4) службу в нічний час.

Розподіл службового часу поліцейських визначається розпорядком дня, який затверджує керівник відповідного органу (закладу, установи) поліції. Розподіл службового часу поліцейських визначається розпорядком дня, який затверджує керівник відповідного органу (закладу, установи) поліції.

Частиною п`ятою статті 91 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що поліцейським, які виконували службові обов`язки у вихідні, святкові та неробочі дні, крім поліцейських, які працюють у змінному режимі, відповідний час для відпочинку в порядку компенсації надається протягом двох наступних місяців.

Аналізом норми частини п`ятої статті 91 Закону України «Про Національну поліцію» вбачається, що надання відповідного часу для відпочинку в порядку компенсації поліцейським, які виконували службові обов`язки у вихідні, святкові та неробочі дні, для поліцейських СПП ВП в метрополітені не передбачено, оскільки вони несуть службу у змінному графіку (доба через дві).

Частиною другою статті 92 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що поліцейському надаються також додаткові відпустки у зв`язку з навчанням, творчі відпустки, соціальні відпустки, відпустки без збереження заробітної плати (грошового забезпечення) та інші види відпусток відповідно до законодавства про відпустки.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06 квітня 2016 року № 260 затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання (далі - Порядок № 260).

Відповідно до абзацу п`ятого пункту 11 розділу ІІ Порядку № 260 поліцейським добового наряду під час чергування почергово надаються перерви для вживання їжі та короткочасного відпочинку. Загальна тривалість такої перерви становить 4 години (2 години вдень і 2 години вночі) та не включається в службовий час.

Суд зазначає, що особа позбавлена права відмовитись та скасувати перерву за власною ініціативою, адже така перерва є однією з обов`язкових гарантій, у тому числі щодо охорони праці, встановлених трудовим законодавством.

Тобто виконання службових функцій під час перерви для відпочинку є ініціативою працівника, та не підлягає додатковій оплаті з боку роботодавця.

Підсумовуючи вищевикладене, під час дії воєнного стану на території України для поліцейських ГУНП в Харківській області установлено шестиденний робочий тиждень. З урахуванням цього, тривалість службового часу протягом червня 2024 року для поліцейських ГУНП в Харківській області склала 200 годин (25 робочих днів по 8 год.).

Разом з цим, поліцейські СПП ВП в метрополітені протягом червня 2024 року за графіками несення служби були задіяні до несення служби 10 змін (подобово).

Таким чином, загальна тривалість службового часу поліцейських СПП ВП в метрополітені у червні 2024 складає 200 год. (24 год.*10 змін без врахування 4 год. на відпочинок протягом 10 змін, тобто (24*10) 4*10 = 200 год.).

Тобто твердження поліцейських ВП в метрополітені про те, що вони, несучи службу доба через дві, працюють понад встановлені норми, не відповідає дійсності.

Разом з цим, проведеним аналізом виходу на службу поліцейських СПП ВП в метрополітені встановлено, що протягом червня 2024 року ними напрацьовано наступну кількість годин: ПІБ/ Кількість змін згідно позмінного графіку несення служби доба через дві/Дати

невиходу на службу: ОСОБА_2 / 10/ 05.06.2024, 14.06.2024, 23.06.2024/ 140; ОСОБА_3 / 10/ 02.06.2024, 11.06.2024, 23.06.2024/ 140; ОСОБА_4 / 10/ 08.06.2024, 14.06.2024, 26.06.2024/ 140; ОСОБА_5 / 10/ 02.06.2024, 14.06.2024, 29.06.2024/ 140; ОСОБА_8 / 10/ 02.06.2024, 05.06.2024, 23.06.2024/ 140; ОСОБА_12 / 10/ 17.06.2024, 29.06.2024/ 160; ОСОБА_7 / 10/ 11.06.2024, 23.06.2024/ 160; ОСОБА_13 / 10/ 11.06.2024, 23.06.2024/ 160; ОСОБА_14 /10/ 11.06.2024, 26.06.2024/ 160; ОСОБА_15 /10/ 02.06.2024, 29.06.2024/160; ОСОБА_16 /10/ 05.06.2024/ 180; ОСОБА_17 /10/ 08.06.2024/ 180; ОСОБА_19 / 10/ 14.06.2024/180; ОСОБА_20 /10/ 17.06.2024/180; ОСОБА_21 /10/ 29.06.2024/180; ОСОБА_22 /10/ 29.06.2024/ 180.

Що стосується пояснень поліцейських СПП ВП в метрополітені з приводу незадіяння їх на службу у якості заохочення за високі показники по службі, суд зауважує, що частиною другою статті 6 Дисциплінарного статут НПУ визначено вичерпний перелік, заохочень, які можуть застосовуватися до поліцейських:

1) дострокове зняття дисциплінарного стягнення;

2) занесення на дошку пошани;

3) заохочення грошовою винагородою;

4) заохочення цінним подарунком;

5) надання додаткової оплачуваної відпустки тривалістю до п`яти діб;

6) заохочення відомчими заохочувальними відзнаками Національної поліції України;

7) заохочення відомчими заохочувальними відзнаками Міністерства внутрішніх справ

України;

8) дострокове присвоєння чергового спеціального звання;

9) присвоєння спеціального звання, вищого на один ступінь від звання,

передбаченого займаною штатною посадою;

10) заохочення відомчою заохочувальною відзнакою Міністерства внутрішніх справ України "Вогнепальна зброя";

11) заохочення відомчою заохочувальною відзнакою Міністерства внутрішніх справ

України "Холодна зброя".

Таким чином, надання вихідного дня або незадіяння на службу не є видом заохочення, які можуть застосовуватися до поліцейських.

Аналізуючи розрахунок додаткової винагороди поліцейських ВП в метрополітені за червень 2024 року, судом встановлено, що дати невиходу на службу в позмінному графіку (доба через дві) не враховувалися керівництвом ВП в метрополітені під час здійснення розрахунку на червень 2024 року пропорційно часу проходження цими поліцейськими служби.

Разом з цим, відповідно підпункту 2 пункту 2 Порядку та умов виплати поліцейським додаткової винагороди на період воєнного стану та особливості виплати винагороди за особливості проходження служби (навчання) під час воєнного стану (особливого періоду), затвердженого наказом МВС України від 28.11.2022 № 775 (далі Порядок та умови виплати), на період воєнного стану додаткова винагорода поліцейським виплачується в розмірах: до 30000 гривень - поліцейським, які проходять службу на території, зокрема, Харківської області пропорційно в розрахунку на місяць.

Достовірність інформації, наданої для підготовки наказів про виплату додаткової винагороди та винагороди за навчання, забезпечує керівник, який її надав (п. 12 Порядку та умов виплати).

Додаткова винагорода, збільшена до 30000 гривень виплачується поліцейським із розрахунку на місяць пропорційно часу проходження служби з урахуванням пункту 14 цих Порядку та умов (п. 13 Порядку та умов виплати).

Обрахування часу здійснення поліцейськими повноважень поліції для виплати додаткової винагороди, збільшеної до 30000 гривень, здійснюється з урахуванням кількості календарних днів, у які здійснюються повноваження поліції, з урахуванням пункту 14 цих Порядку та умов.

Пункт 14 Порядку та умов виплати (Додаткова винагорода та винагорода за навчання не

виплачується за умов, якщо поліцейські):

1) перебувають під домашнім арештом, узяті під варту - за час перебування під домашнім арештом чи під вартою;

2) перебувають у відпустках - за час перебування у відпустках;

3) відсторонені від виконання службових обов`язків (посади) відповідно до Дисциплінарного статуту, відсторонені від посади відповідно до Кримінального процесуального кодексу України - з дня відсторонення від виконання службових обов`язків (посади), відсторонення від посади до закінчення застосування таких заходів;

4) перебувають у службовому відрядженні за кордоном (крім поліцейських, які забезпечують отримання, перевезення чи супроводження небезпечних вантажів, гуманітарної допомоги, міжнародної технічної допомоги, організацію закупівель чи виконання умов договорів (контрактів), удосконалюють чи отримують необхідні знання та навички для виконання обов`язків під час воєнного стану) - за час перебування у службовому відрядженні;

5) відсутні на службі (за місцем дислокації) органу (підрозділу) поліції або на навчанні без поважних причин - за час відсутності на службі (навчанні) без поважних причин;

6) звільнені від виконання службових обов`язків (навчання) на підставі документа, що підтверджує тимчасову непрацездатність (крім випадків, передбачених підпунктом 1 пункту 4 цих Порядку та умов, а також крім поліцейських, які направлені за рішенням лікарсько-консультативної комісії для отримання медичної та/або реабілітаційної допомоги або які направлені згідно із законодавством для лікування за кордон, або які перебувають на амбулаторному лікуванні внаслідок обставин, визначених підпунктом 1 пункту 4 цих Порядку та умов), - з дня звільнення від виконання службових обов`язків (навчання);

7) проходять первинну професійну підготовку (крім тих, які здійснюють професійну підготовку без відриву від служби),- з дня направлення на первинну професійну підготовку;

8) добровільно здалися в полон - із дня добровільної здачі в полон;

9) відряджені до державних органів, установ та організацій, крім тих, які залучаються в установленому порядку до безпосереднього виконання повноважень поліції;

10) є здобувачами освіти ЗВО МВС, крім тих, які у встановленому порядку залучаються до виконання повноважень поліції, а також тих, які є курсантами ЗВО МВС.

Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (стаття 1 Статуту).

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Частиною першою статті 8 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Згідно пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Аналіз положень Дисциплінарного статуту є підставою для висновку про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Так, У ході службового розслідування встановлені та підтверджені наступні порушення службової дисципліни.

Начальник СПП № 1 ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області майор поліції Колошук С.М., будучи відповідно до наказу ВП в метрополітені від 29.12.2023 № 101 відповідальним за складання графіків несення служби поліцейськими СПП № 1, використовуючи службове становище в інтересах третіх осіб, за усним проханням підлеглих поліцейських, без наявності відповідних документів та правових підстав при складанні позмінних графіків несення служби поліцейських сектору № 1 (доба через дві) на червень 2024 року не поставив до графіків наступних поліцейських: старшого сержанта поліції ОСОБА_2 05.06.2024, 14.06.2024, 23.06.2024; старшого сержанта поліції ОСОБА_3 02.06.2024, 11.06.2024, 23.06.2024; старшого сержанта поліції ОСОБА_4 08.06.2024, 14.06.2024, 26.06.2024; старшого сержанта поліції ОСОБА_5 02.06.2024, 14.06.2024, 29.06.2024; капрала поліції ОСОБА_12 17.06.2024, 29.06.2024; старшого сержанта поліції ОСОБА_7 11.06.2024, 23.06.2024; старшого сержанта поліції ОСОБА_8 02.06.2024, 23.06.2024; капрала поліції ОСОБА_13 11.06.2024, 23.06.2024; старшого сержанта поліції ОСОБА_14 26.06.2024; старшого сержанта поліції ОСОБА_15 02.06.2024, 29.06.2024; старшого сержанта поліції ОСОБА_16 05.06.2024; старшого сержанта поліції ОСОБА_17 08.06.2024; старшого сержанта поліції ОСОБА_19 14.06.2024; капрала поліції ОСОБА_20 17.06.2024; капрала поліції ОСОБА_21 29.06.2024; рядового поліції ОСОБА_22 29.06.2024, чим порушив абзац третій пункту 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, у частині використання службового становища в інтересах третіх осіб. Своїми діями майор поліції ОСОБА_1 допустив порушення частини першої статті 8 Закону України «Про Національну поліцію» в частині вчинення дій не на підставі, не у межах повноважень та не у спосіб, що визначені законами України, та пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» у частині недотримання положень законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції.

Вказані дії майора поліції ОСОБА_1 призвели до заниження загальної тривалості службового часу протягом червня 2024 року вищевказаних поліцейських та необґрунтованого нарахування і виплати вказаним поліцейським додаткової винагороди, збільшеної до 30 000 гривень, без урахування кількості календарних днів (змін), у які ними не здійснювалися повноваження поліції. Своїми діями майор поліції ОСОБА_1 вчинив дисциплінарний проступок, який є несумісним з подальшим його проходженням служби на керівній посаді.

Старший сержант поліції ОСОБА_8 , згідно з графіком несення служби, повинна була нести службу 05.06.2024 (добова зміна) на станції метрополітену «Захисників України», однак цього дня на службу не заступила.

Старший сержант поліції ОСОБА_14 , згідно з графіком несення служби, повинен був нести службу 11.06.2024 (добова зміна) на станції метрополітену «Майдан Конституції», однак цього дня на службу не заступив.

Майор поліції ОСОБА_1 без наявності відповідних повноважень та правових підстав надав дозвіл не заступити на зміну 05.06.2024 старшому сержанту поліції ОСОБА_8 та 11.06.2024 старшому сержанту поліції ОСОБА_14 , які згідно з графіком повинні були нести службу на станціях метрополітену «Захисників України» і «Майдан Конституції» відповідно. Своїми діями майор поліції ОСОБА_1 порушив частину першу статті 8 Закону України «Про Національну поліцію» в частині вчинення дій не на підставі, не у межах повноважень та не у спосіб, що визначені законами України, та підпункт 3.4 наказу ГУНП в Харківській області від 07.03.2024 № 620 у частині невиконання обов`язку не допускати безпідставної відсутності на службі поліцейських.

Майор поліції ОСОБА_1 залучив старшого сержанта поліції ОСОБА_18 до служби 11.06.2024 (добова зміна) на станції метрополітену «Центральний ринок», при цьому до графіка несення служби на 11.06.2024 старшого сержанта поліції ОСОБА_18 не включив, змін до графіка не вніс, рапорту про зміни у графіку служби керівнику не подав, чим порушив пункт 2 розділу VIII Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357, в частині проведення заміни поліцейського на службі без вмотивованого рапорту про зміну у графіку служби 11.06.2024.

У ході службового розслідування з ВП в метрополітені отримано позитивну характеристику майора поліції ОСОБА_1 .

Разом з цим, судом встановлено, що попередня поведінка ОСОБА_1 не є бездоганною, а порушення службової дисципліни останнім та, як наслідок, притягнення його до дисциплінарної відповідальності носить системний характер: наказами ГУНП в Харківській області від 18.11.2019 № 1140 та від 01.06.2020 № 371 до ОСОБА_1 були застосовані дисциплінарні стягнення у виді догани; наказом ВП метрополітені в Харківській області від 18.03.2021 № 36 до ОСОБА_1 було застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно ст. 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Таким чином, у діях майора поліції ОСОБА_1 встановлено порушення службової дисципліни, що виразилось в порушенні вимог частини першої статті 8, пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 2 розділу VIII Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357, абзацу третього пункту 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, підпункту 3.4 наказу ГУНП в Харківській області від 07.03.2024 № 620.

Обставин, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність майора поліції ОСОБА_1 , у ході проведення службового розслідування дисциплінарною комісією не встановлено.

Верховний Суд у постанові від 14.04.2021 у справі № 320/3085/20 зазначив, що працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством. Має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках з людьми не допускати проявів жорстокого або принизливого ставлення до людей, бути зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції, законів України та Дисциплінарного статуту.

За викладеними вище обставинами, дії позивача, який на той час займав керівну посаду можна кваліфікувати як такі, що несумісні з вимогами, які пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського, та принижують авторитет Національної поліції:

Приписами частини першої статті 13 Дисциплінарного статуту НПУ визначено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

31 липня 2024 року затверджено Висновок службового розслідування.

Наказом ГУНП в Харківській області від 14.08.2024 № 794 «Про застосування дисциплінарних стягнень та попередження про дотримання службової дисципліни відносно поліцейських ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області» начальника СПП № 1 ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади.

Позивач не погоджуючись із оскаржуваним наказом, посилався на наступне:

- під час проведення службового розслідування ОСОБА_1 не знав, що воно проводиться відносно нього. Права, передбачені Дисциплінарним статутом йому роз`яснені не були. З Висновком службового розслідування його не ознайомлювали;

- не враховані обставини, що помякшують відповідальність, а саме: попередня бездоганна поведінка; високі показники виконання повноважень, наявність заохочень;

- не обгрунтовано застосовано найбільш жорсткий, крайній захід дисциплінарного стягнення;

- дисциплінарною комісією не враховано, що відповідно до наказу ГУНП в Харківській області від 07.03.204 № 620 «тривалість службового часу поліцейського становить 40 годин на тиждень», і наказу ГУНП в Харківській області щодо збільшення робочого часу не існує (позиція викладена вище у відзиві).

Щодо доводів позивача, суд зазначає наступне.

Стосовно першої частин.

Порядок проведення службового розслідування відносно поліцейських передбачений Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» № 2337- VIII та приписами Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затверджене наказом МВС України від 07.11.2018 № 893 (далі - Положення №893).

Статтею 18 Закону № 2337-VIII передбачено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій (частина 1).

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.

Підставою для призначення службового розслідування послугували відомості про можливе порушення службової дисципліни поліцейськими ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області. Відповідно до графіків несення служби поліцейськими СПП з 01.06.2024 по 09.07.2024 встановлено, що окремим поліцейським СПП керівництвом ВП дозволялось безпідставно не виходити на службу за графіком. В СПП № 1, керінвиком якого був ОСОБА_1 , не було задіяно до несення служби за графіком 48 поліцейських.

При чому, під час надання пояснень, дисциплінарною комісією було розяснено ОСОБА_1 підстави, з приводу яких він був викликаний для дачі пояснень. І саме під час опитуваання, позивач надав пояснення саме по тим обставинам, що і були підставою для проведення службового розслідування.

Отже, посилання позивача на те, що він не знав з приводу чого проводиться службове розслідування є не спроможними.

Крім того, ані Законом № 2337-VIII, ані приписами Положення № 893 не передбачений обов`язок дисциплінарної комісії ознайомлювати особу, у відношенні якої проводиться службове розслідування, з Висновком службового розслідування.

Таке право має сам поліцейський, що прямо вказано в п. 3 частини 2 статті 18 Закону № 2337-VIII.

Стосовно другої частини.

Частиною 4 статті 19 Закону № 2337-VIIІ визначено, що обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

У ході службового розслідування дисциплінарною комісією було отримано позитивну характеристику на майора поліції ОСОБА_1 .

Однак, вчинення навіть одного проступку, який ганьбить звання офіцера поліції, нівелює всі попередні заслуги поліцейського, оскільки дискредитує не лише особу поліцейського, а й поліцію в цілому, як орган, що служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку. Подібний за змістом висновок висловлений постановою Верховного Суду від 03.05.2018 у справі № 810/2073/16.

Суд зазначає, що допущені дії позивача, який займав керівну посаду суперечили загальним принципам, встановленим для керівників в органах поліції.

Отже, проаналізувавши позитивну характеристику на заявника, дисциплінарна комісія прийшла до висновку про відсутність обставин, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність майора поліції ОСОБА_1 .

Щодо третьої частин.

В частині 3 статті 13 Закону № 2337-VIIІ визначено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Обрання того чи іншого виду дисциплінарного стягнення є правом роботодавця в залежності від його оцінки та кваліфікації дій особи, відносно якої має бути застосовано таке стягнення, тобто належить до дискреційних повноважень відповідача, який за умови встановлення факту порушення службової дисципліни має право з урахуванням всіх обставин справи та особи порушника обрати один з визначених законом видів покарання.

Судом встановлено, що при визначенні позивачу виду дисциплінарного стягнення, відповідачем враховано обтяжуючі та пом`якшуючи обставини проступку, попередня поведінка позивача, його характеристика.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що застосування до позивача дисциплінарного стягнення, передбаченого п. 6 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту, а саме звільнення з посади, є правомірним, а оскаржувані накази обґрунтованими та такими, що прийняті у відповідності до норм чинного законодавства.

Щодо посилання представника відповідача на пропущення позивачем строків подання позову до суду та відповідно заяви про залишення позову без розгляду, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 122 Кодексу Адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Для звернення до адміністративного суду з позовами у спорах за участю суб`єктів владних повноважень з приводу проведення аналізу ефективності здійснення державно-приватного партнерства та позовами у спорах, що виникають у зв`язку з проведенням та/або визначенням результатів конкурсу з визначення приватного партнера та концесійного конкурсу, встановлюється тримісячний строк з дня, коли особа дізналася або мала дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Частиною 4 статті 31 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності. У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Оскільки існує колізія між загальним (КАС України) та спеціальним законом (Дисциплінарний статут), застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут.

При цьому за наявності розбіжностей загальних і спеціальних (виняткових) норм, необхідно керуватися принципом Lex specialis (лат. - спеціальний закон, спеціальна норма), відповідно до якого при розбіжності загального і спеціального закону діє спеціальний закон, а також принципом Lex specialis derogat generali, суть якого зводиться до того, що спеціальний закон скасовує дію (для цієї справи) загального закону; спеціальна норма має перевагу над загальною.

У разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.

Крім того, про перевагу норм lex specialis над іншими загальними нормами зазначає у своїх рішеннях і Європейський суд з прав людини (п. 69 рішення у справі "Ніколова проти Болгарії" № 7888/03 тощо).

У свою чергу, під темпоральними (часовими) колізіями слід розуміти такі колізії, що виникають внаслідок видання в різний час з того ж самого питання принаймні двох норм права.

Правила конкуренції, крім вищезазначеного, можуть випливати з часової послідовності прийняття норм. За загальним правилом, нова норма припиняє дію старої норми, якщо вони суперечать одна одній (lex posterior derogat legi priori). У співвідношенні між звичайними законами, які суперечать один одному, "молодша норма" припиняє суперечливу до неї "старшу": цей підхід виходить з того, що існуюче право при виданні нової норми може бути змінене без особливих проблем.

Тобто у контексті цього судового спору застосуванню підлягає Дисциплінарний статут Національної поліції України, що затверджений Законом України і яким передбачені порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення.

Аналогічний висновок висловлений Верховним Судом у постановах від 31.05.2023, у справі №160/9356/22, від 31.10.2023 у справі №340/4394/22, від 30.11.2023 у справі №500/1224/23, від 28.03.2024 у справі №420/22052/23.

Так, представником відповідача зазначено наступне: "З матеріалів, наданих УКЗ ГУНП в Харківській області (від 28.10.2024 № 5906вс/119-12/01-2024) вбачається, що з наказом від 14.08.2024 № 794 «Про застосування дисциплінарних стягнень та попередження про дотримання службової дисципліни відносно поліцейських ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області» та від 11.09.2024 № 420 о/с позивача було ознайомлено 15.08.2024 та 12.09.2024 відповідно, що підтверджується власними підписами.

Отже, строк на оскарження вказаного наказу починається з 13.09.2024, а кінцевим терміном для звернення з позовною заявою є 27.09.2024. Позовна заява відправлена до Харківського окружного адміністративного суду лише 02.10.2024 (підтверджується штампом вхідної кореспонденції), що значно перевищує встановлений законодавцем строк на оскарження прийнятого суб`єктом владних повноважень рішення.".

З матеріалів справи, судом встановлено, що позовна заява разом із додатками направлено до суду, засобами поштового зв`язку, 27.09.2024, що підтверджується штампом на конверті та перевіркою статусу відправлення за трек-номером, з якої, в свою чергу вбачається, що поштовою службою прийнято позовну заяву з додатками 27..09.2024 (вказані докази наявні в матеріалах справи).

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позивачем не пропущено строк звернення до суду із цією позовною заявою, в наслідок чого, заява представника позивача про залишення позовної заяви без розгляду, задоволенню не підлягає.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням встановлених обставин, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для відмови у задоволенні позовної заяви.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до ст. 139 КАС України.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5,м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл.,61002, ) про визнання незаконним та скасування дисциплінарного наказу - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М. Тітов