Справа № 640/15589/20
Суддя: Заброцька Людмила Олександрівна
Дата ухвалення: 2025-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

16 травня 2025 р. Справа № 640/15589/20

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Заброцької Людмили Олександрівни, розглянувши у письмовому провадженні клопотання представника відповідача в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення

ВСТАНОВИВ:

03.03.2025 до Вінницького окружного адміністративного суду з Київського окружного адміністративного суду надійшла адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.03.2025 дану справу було передано на розгляд судді Вінницького окружного адміністративного суду Заброцькій Л.О.

Ухвалою суду від 10.03.2025 адміністративну справу прийнято до провадження та вирішено її розгляд здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження. Цією ж ухвалою запропоновано учасникам справи в 15-денний строк з дня отримання копії даної ухвали надати суду письмові пояснення щодо актуальності спору в цій справі та процесуальної позиції сторін по суті заявлених позовних вимог, додаткові письмові пояснення по суті заявлених вимог чи заперечень щодо обставин, які стосуються предмету даного спору. Також зобов`язано учасників справи у разі зміни фактичних обставин у даній справі, вибуття або заміни сторони у відносинах щодо яких виник спір, зміни адреси місця реєстрації (місцезнаходження, проживання), засобів зв`язку повідомити суд про таке в 15 - денний строк з дня отримання цієї ухвали..

Представником відповідача подано відзив, в якому представник, зокрема просить здійснювати розгляд справи за його участі. Клопотання мотивовано тим, що дана справа є важливою для держави, а предмет доказування у справі є складним та вимагає проведення судового засідання з повідомленням сторін з метою надання ґрунтовних пояснень та підтверджуючих документів для забезпечення повного та всебічного встановлення обставин справи.

Вирішуючи заявлене представником відповідача клопотання та визначаючись щодо необхідності розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, суд зазначає таке.

Частиною першою статті 12 КАС України встановлено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи (ч. 2 ст. 12 КАС України).

Відповідно до пункту 10 частини 6 статті 12 КАС України справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною першою статті 262 КАС України передбачено, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Відповідно до частин 5 та 6 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Відповідно до частини 8 статті 262 КАС України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їхні усні пояснення. Судові дебати не проводяться.

Таким чином, розгляд судом адміністративної справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомленням сторін дає можливість учасникам справи реалізувати свої процесуальні права, визначені, зокрема у статтях 44, 47 КАС України.

При цьому, сторони перебувають в однаковому процесуальному становищі щодо можливості реалізації своїх процесуальних прав.

Суд зауважує, що предметом розгляду даної справи є оскарження податкового повідомлення-рішення від 30.04.2020 № 0-1031, яким позивачу нараховано суму податкового зобов`язання за платежем: податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачується фізичними особами, які є власниками об`єктів житлової нерухомості, на суму 58300,98 грн, відтак спірні правовідносини не становлять великої складності, а предмет доказування не свідчить про необхідність виклику свідків, проведення експертиз тощо.

У контексті заявленого клопотання, суд вважає за необхідне зазначити, що практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Україною на підставі Закону України "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції" від 17.07.1997 року № 475/97-ВР свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08.12.1983 року у справі "Ахеn v. Germany", заява № 8273/78, рішення від 25.04.2002 року "Varela Assalino contre le Portugal", заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду з прав людини, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

На підставі викладеного суд приходить до висновку, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін для повного і всебічного встановлення обставин справи. В той же час, бажання сторони викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею у письмових заявах по суті справи, не зумовлюють необхідність призначення справи до розгляду з викликом її учасників.

Таким чином, виходячи зі змісту заявленого клопотання та доводів, наведених представником відповідача на його обґрунтування, суд доходить висновку про їх необґрунтованість, а тому не вбачає підстав для задоволення клопотання.

Разом з тим, суд зауважує, що позивачем ще не подано відповідь на відзив відповідача.

При цьому до суду надійшла заява представника позивача, в якій зазначається, що позивач не ознайомлений з матеріалами справи та будь - які заяви інших учасників йому не надходили.

Щодо наведеного суд вважає за необхідне зауважити, що відповідачем до відзиву долучено доказ направлення на адреси позивача та представника позивача, які зазначені ними в позовній заяві, копії відзиву, таким чином відповідачем дотримано вимоги п. 2 ч. 4 ст. 162 КАС України.

В свою чергу, позивач відповідно до положень ст.163 КАС України має право подати відповідь на зазначений відзив, а також згідно з п. 1 ч. 3 ст. 44 КАС України ознайомитись з наявними матеріалами справи.

Керуючись ст.ст. 12, 248, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Заброцька Людмила Олександрівна