Справа № 640/28826/20
Суддя: Букіна Лілія Євгенівна
Дата ухвалення: 2025-04-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді: Букіної Л.Є., розглянувши у спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку,-
До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов позов Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку від 02.11.2020 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-08-21-007494-a.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на протиправність оскарженого висновку, оскільки вважає, що ним не порушено вимог пункту 9 частини 2 статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі». Зауважує, що технічні аспекти роботи електронної системи закупівель, які виникли не з вини Підприємства, не можуть бути безумовною підставою для притягнення останнього до відповідальності внаслідок порушення вимог законодавства про публічні закупівлі.
На виконання пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX, матеріали позовної заяви передано до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.
Відповідач надіслав на адресу суду відзив на позовну заяву, в якому вказав про відсутність підстав для задоволення позовних вимог з огляду на їх необґрунтованість. Вказує про правомірність прийнятого зважаючи на виявлені порушення позивачем положень пункту 9 частини 2 статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме: в оголошенні про публічну закупівлю не вказано умови надання забезпечень тендерної пропозиції.
Дослідивши письмові докази, долучені до матеріалів справи, проаналізувавши відповідні норми чинного законодавства, суд виходить із такого.
Судом встановлено та із матеріалів справи слідує, що відповідачем здійснено моніторинг процедури публічної закупівлі UA-2020-08-21-007494-a, за результатами якої складено висновок від 02.11.2020 UA-2020-08-21-007494-a, яким позивача зобов`язано здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом недопущення таких порушень в подальшому та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів
Так, відповідно до цього висновку встановлено, що за результатами аналізу питання повноти відображення інформації в оголошенні про проведення відкритих торів установлено порушення вимоги пункту 9 частини 2 статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі».
Суть порушень полягала у тому, що позивачем в оголошенні про проведення відкритих торгів не вказано умови надання забезпечень тендерної пропозиції.
Вважаючи вказаний висновок протиправним, позивач звернувся до суду із цим позовом.
При вирішені спору суд виходить із того, що правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначені Законом України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" від 26.01.1993 № 2939-XII .
Відповідно до абзацу 2 ст.2 Законом України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Частинами першої, другої, шостої, сьомої статті 5 вказаного Закону врегульовано, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України від 25.12.2015 № 922-VIII "Про публічні закупівлі".
Згідно частини першої статті 8 Закону України Про публічні закупівлі" моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
Ст.7-1 Закону України "Про публічні закупівлі" передбачено, що рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:
1) дані автоматичних індикаторів ризиків;
2) інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;
5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.
При цьому, для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, можуть використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю; дані органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, замовників та учасників процедур закупівель, що можуть бути отримані органами державного фінансового контролю у порядку, встановленому законом.
Таке рішення оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі.
Строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель.
За результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
За приписами п. 3, 6 ч. 1ст.1 Закону України "Про публічні закупівлі" веб-портал Уповноваженого органу з питань закупівель-інформаційно-телекомунікаційна система, до складу якої входять модуль електронного аукціону і база даних, та який є частиною електронної системи закупівель та забезпечує створення, зберігання та оприлюднення всієї інформації про закупівлі, проведення електронного аукціону, автоматичний обмін інформацією і документами та користування сервісами з автоматичним обміном інформацією, доступ до якого здійснюється за допомогою мережі Інтернет, а електронна система закупівель - інформаційно-телекомунікаційна система, що забезпечує проведення процедур закупівель, створення, розміщення, оприлюднення та обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами.
Ч. 10 ст. 7-1 Закону України "Про публічні закупівлі" встановлено, що у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.
З урахуванням наведеного суд доходить висновку, що відповідач наділений повноваженнями здійснення моніторингу закупівель, а за наслідком такого моніторингу складається висновок, який може бути оскаржений замовником протягом 10 днів до суду з дня його оприлюднення.
Перевіряючи наявність/відсутність порушень замовником (позивачем) вимог Закону №922-VIII суд зазначає про таке.
Так, відповідач зазначає про наявне порушення позивачем положень пункту 9 частини 2 статті 21 Закону №922-VIII.
Згідно із частиною 1 статті 21 Закону №922-VIII оголошення про проведення відкритих торгів безоплатно оприлюднюється в електронній системі закупівель відповідно до статті 10 цього Закону.
В розрізі положень частини 2 статті 21 Закону №922-VIII оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити наступну інформацію: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися стосовно кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності); 3) кількість та місце поставки товарів, обсяг і місце виконання робіт чи надання послуг; 4) очікувана вартість предмета закупівлі; 5) строк поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 6) кінцевий строк подання тендерних пропозицій; 7) умови оплати; 8) мова (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції; 9) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 10) дата та час розкриття тендерних пропозицій, якщо оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднюється відповідно до частини третьої статті 10 цього Закону; 11) розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону у межах від 0,5 відсотка до 3 відсотків очікуваної вартості закупівлі або в грошових одиницях; 12) математична формула для розрахунку приведеної ціни (у разі її застосування).
В оголошенні про проведення відкритих торгів може зазначатися інша інформація.
Аналіз наведених положень дає суду підстави дійти до висновку, що в оголошені має бути, серед іншого, зазначено розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати).
Між тим, у відповідності до частини 1 статті 25 Закону №922-VIII замовник має право зазначити в оголошенні про проведення конкурентної процедури закупівлі та в тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі вимоги щодо надання забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції.
У разі якщо замовник вимагає надання забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції, у тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі повинні бути зазначені умови його надання, зокрема, розмір, строк дії та застереження щодо випадків, коли забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції не повертається учаснику. У такому разі учасник під час подання тендерної пропозиції/пропозиції одночасно надає забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції.
Розмір забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції у грошовому виразі не може перевищувати 0,5 відсотка очікуваної вартості закупівлі у разі проведення тендеру/спрощеної закупівлі на закупівлю робіт та 3 відсотків у разі проведення тендеру/спрощеної закупівлі на закупівлю товарів чи послуг на умовах, визначених тендерною документацією/оголошенням про проведення спрощеної закупівлі.
Отже, у разі якщо замовник вимагає щодо надання забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції, розмір, вид та умови надання такого забезпечення має бути відображено ним в оголошення про проведення відкритих торгів.
Під час судового розгляду справи, судом встановлено дійсну наявність технічних несправностей електронної системи публічних закупівель у період оголошення закупівлі.
Наведене свідчить, що внаслідок певних технічних проблем функціонування електронної системи Прозорро, а саме- відсутності необхідних полів для заповнення, позивач фактично був позбавлений можливості належним чином, заповнити необхідні умови, визначені пунктом 9 частини 2 статті 21 Закону №922-VIII
Суд погоджується з твердження позивача, що технічні аспекти роботи електронної системи закупівель, які виникли не з вини Підприємства, не можуть бути безумовною підставою для притягнення останнього до відповідальності внаслідок порушення вимог законодавства про публічні закупівлі.
До того ж, з матеріалів справи слідує, що позивач умови про надання забезпечення тендерних пропозицій зазначив в розділі 3 Тендерної документації.
Оскільки під час розгляду справи встановлено відсутність вини позивача, оскільки його уповноваженими особами були вчинені всі можливі з їх сторони дії щодо дотримання вимог законодавства про публічні закупівлі. Не заповнення ж відповідних полів відбулось через об`єктивні незалежні від них обставини. Технічні несправності електронної системи публічних закупівель не можуть ставитись у провину позивачеві та констатації факту вчинення ним порушення законодавства.
З огляду на зазначене, суд вважає, що спірний висновок прийнятий відповідачем необгрунтовано, у зв`язку з чим підлягає скасуванню, а позовні вимоги задоволенню.
Розподіл судових витрат здійснюється за правилами статті 139 КАС України.
Керуючись ст. 241-246, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, -
Позовні вимоги Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" задовольнити повністю.
Визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України від 02.11.2020 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-08-21-007494-a
Стягнути на користь Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" понесені судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2102,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань Державної аудиторської служби України.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, у разі якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного перегляду справи.

Рішення суду оскаржується до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Л.Є. Букіна