Справа № 560/7697/25
Суддя: Печений Є.В.
Дата ухвалення: 2025-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/7697/25
УХВАЛА

16 травня 2025 рокум. Хмельницький

Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Печений Є.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Хмельницького окружного адміністративного суду із позовною заявою до військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України, відповідно до якої, просить:

" - визнати протиправною бездіяльність Військової частину НОМЕР_1 ЄДРПОУ: НОМЕР_2 , щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 РНОКПП НОМЕР_3 , грошового забезпечення військовослужбовця за період з 27.02.2022 року по 31.05.2024 року із використанням показника прожиткового мінімуму для працездатної особи у відповідному році.

- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 ЄДРПОУ: НОМЕР_2 , нарахувати та виплатити ОСОБА_1 РНОКПП НОМЕР_3 , грошове забезпечення військовослужбовця за період з 27.02.2022 року по 31.12.2022 року із використанням показника прожиткового мінімуму для працездатної особи станом на 01 січня 2022 року за ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» з урахуванням раніше виплачених сум та з утриманням належних податків та зборів.

- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 ЄДРПОУ: НОМЕР_2 , нарахувати та виплатити ОСОБА_1 РНОКПП НОМЕР_3 , грошове забезпечення військовослужбовця за період з 01.01.2023 року по 31.12.2023 року із використанням показника прожиткового мінімуму для працездатної особи станом на 01 січня 2023 року за ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» з урахуванням раніше виплачених сум та з утриманням належних податків та зборів.

- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 ЄДРПОУ: НОМЕР_2 , нарахувати та виплатити ОСОБА_1 РНОКПП НОМЕР_3 , грошове забезпечення військовослужбовця за період з 01.01.2024 року по 31.05.2024 року із використанням показника прожиткового мінімуму для працездатної особи станом на 01 січня 2024 року за ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» з урахуванням раніше виплачених сум та з утриманням належних податків та зборів.

- визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_1 ЄДРПОУ: НОМЕР_2 , щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 РНОКПП НОМЕР_3 , індексації за період з 27.02.2022 року по 31.12.2022, з 01.01.2024 по 31.05.2024 року із застосуванням положень абз. 4 та абз. 6 п. 5 Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2003 року № 1078;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 ЄДРПОУ: НОМЕР_2 , нарахувати та виплатити ОСОБА_1 РНОКПП НОМЕР_3 , індексацію за період з 27.02.2022 по 31.12.2022 року, з 01.01.2024 року по 31.05.2025 року із застосуванням положень абз. 4 та абз. 6 п. 5 Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2003 року № 1078.

- визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_1 ЄДРПОУ: НОМЕР_2 , щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 РНОКПП НОМЕР_3 , грошової допомоги на оздоровлення за 2022-2023 роки з урахуванням додаткової винагороди, яку військовослужбовець отримував під час проходження служби.

- зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 ЄДРПОУ: НОМЕР_2 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 РНОКПП НОМЕР_3 грошову допомогу на оздоровлення за 2022-2023 роки з урахуванням додаткової винагороди, яку військовослужбовець отримував під час проходження служби та з урахуванням раніше виплачених сум".

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

За результатом дослідження матеріалів позовної заяви, встановлено, що вказана заява подана без додержання вимог, встановлених статтею 160 КАС України, з огляду на таке.

Так, відповідно до частини першої статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно із частиною другої статті 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною третьою статті 122 КАС України передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до абзацу 1 статті 3 КЗпП України, законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами.

Згідно із статтею 4 КЗпП України, законодавство про працю складається з Кодексу законі про працю України та інших актів законодавства України, прийнятих відповідно до нього.

За загальним правилом, пріоритетними є норми спеціального законодавства, а трудове законодавство належить застосуванню у випадках, якщо нормами спеціального законодавства не врегульовано спірні правовідносини або коли про це йдеться у спеціальному законі.

Водночас, у зазначених положеннях КАС України відсутні норми, що регулювали б порядок звернення осіб, які перебувають (перебували) на публічній службі, до адміністративного суду у справах про стягнення належної їм заробітної плати у разі порушення законодавства про оплату праці.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин» від 01.07.2022 № 2352-IX внесені зміни до норм КЗпП України.

Зокрема, частини перша та друга статті 233 КЗпП України викладені в новій редакції, згідно якої, працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Згідно із новою редакцією статті 234 КЗпП України, у разі пропуску з поважних причин строків, установлених статтею 233 цього Кодексу, суд може поновити ці строки, якщо з дня отримання копії наказу (розпорядження) про звільнення або письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені працівникові при звільненні (стаття 116), минуло не більше одного року.

Разом з тим, пунктом 1 Прикінцевих положень КЗпП зазначено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України "Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" від 27 червня 2023 року № 651, відмінено з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 року на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Таким чином, з 01.07.2023 строк звернення до суду із позовом про виплату заробітної плати (грошового забезпечення) регламентується статтею 233 КЗпП України і складає три місяці з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Отже, ст. 233 КЗпП України визначено тримісячний строк звернення із заявою про вирішення трудового спору, який законом продовжено у зв`язку з дією карантину до 30.06.2023 року.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 03.08.2023 у справі № 280/6779/22.

З огляду на викладене вище, ОСОБА_1 мав право звернутись до суду упродовж трьох місяців з дати закінчення дії карантину.

Водночас, ОСОБА_1 із даною позовною заявою звернувся до суду 07.05.2025 року.

Тобто, позивачем пропущено тримісячний строк звернення до суду.

Разом з тим, ОСОБА_1 подано заяву про поновлення строку звернення до суду.

В поданій заяві зазначено, що позивач 17.12.2024 року, згідно витягу із наказу командира військової частини НОМЕР_4 (по особовому складу) від 17 грудня 2024 року №359 відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 26 ЗУ Про військовий обов`язок і військову службу від 25 березня 1992 року № 2232-ХII (зі змінами), звільнений з військової служби у запас за пунктом г (у зв`язку з перебуванням на утриманні військовослужбовця трьох і більше дітей віком до 18 років), з 17.12.2024 року виключений зі списків особового складу військової частини НОМЕР_4 та всіх видів забезпечення і вибув до ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вказує, що 13.06.2024 року позивач отримав поранення під час захисту Батьківщини, що підтверджується довідкою про обставини травми (поранення, контузії, каліцтва) від 19.06.2024 року № 2143/2024 та тривалий час перебував в різних медичних закладах на лікуванні.

Просить прийняти до уваги психологічне напруження позивача під час та після проходження військової служби в умовах воєнного стану.

Також просить прийняти до уваги та визнати поважною причиною пропуску строку звернення до суду обставину того, що при переведенні позивача з військової частини НОМЕР_1 відповідачем не було видано ОСОБА_1 усіх документів щодо грошового забезпечення військовослужбовця, незважаючи на його неодноразові звернення.

Проте, суд звертає увагу на те, що ОСОБА_1 не надано доказів, що останній звертався до відповідача із заявою щодо отримання відомостей про нарахування грошового забезпечення під час несення ним військової служби, незважаючи на його неодноразові звернення.

Також щодо посилання позивача як на поважну підставу для пропуску строку звернення до суду введення в Україні воєнного стану, то необхідно вказати таке.

Ведення на території України воєнного стану, як підстава пропуску строку звернення до адміністративного суду з даним позовом не може бути визнана поважною, оскільки сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для поновлення строку для звернення з позовом до суду у всіх абсолютно випадках.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 10.03.2023 у справі № 540/1285/22.

Із приводу посилання позивача як на поважну підставу для пропуску строку звернення до суду перебування ОСОБА_1 на лікуванні, зокрема, і стаціонарному, то, згідно із матеріалами позовної заяви, таке лікування не було безперервним.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду передбачені статтею 123 КАС України, згідно з частинами 1, 2 якої у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

За таких обставин і правових підстав, суд вважає за необхідне: визнати неповажними підстави для пропуску строку звернення до суду із позовною заявою, вказані ОСОБА_1 у позовній заяві, залишити позовну заяву без руху з наданням ОСОБА_1 строку - 10 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху - для подання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даним адміністративним позовом та вказати в заяві інші обґрунтовані підстави для поновлення строку з наданням відповідних підтверджуючих доказів причин пропуску строку звернення.

Керуючись частиною 1 статті 123, статтею 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

визнати неповажними підстави для пропуску строку звернення до суду із позовною заявою, вказані ОСОБА_1 у позовній заяві.

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддяЄ.В. Печений