Справа № 160/12771/25
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2025-05-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

19 травня 2025 рокуСправа №160/12771/25

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Прудник Сергій Володимирович, розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у місті Дніпро клопотання представника Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків Пирогова Станіслава Валентиновича про розгляд справи в порядку загального позовного провадження у справі за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю "Єристівський гірничо-збагачувальний комбінат" в особі представника Намінаса Олександра Васильовича до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування наказу про проведення перевірки,-

ВСТАНОВИВ:

05.05.2025 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла сформована 02.05.2025 року через систему Електронний суд позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю "Єристівський гірничо-збагачувальний комбінат" в особі представника Намінаса Олександра Васильовича до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, в якій представник позивача просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків №82-п від 10.04.2025 року датою його прийняття, у зв`язку із неправомірним переведенням камеральної перевірки в документальну перевірку згідно підпункту 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 Податкового кодексу України.

- скасування наказу проводити шляхом зобов`язання Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків видалити з Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість дати 26.05.2025 року у графі - «початок проведення документальної перевірки даних декларацій або уточнюючого розрахунку» та дати 13.06.2025 року у графі - «закінчення проведення документальної перевірки даних декларацій або уточнюючого розрахунку»;

- встановити судовий контроль за виконанням судових рішень в адміністративних справах в порядку ст. 381-1 Кодексу адміністративного судочинства України.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що Східним МУ по роботі з ВПП порушений строк 40 днів (відповідно до ст. 200 ПКУ) на переведення в документальну перевірку та у зв`язку із тим, що перевірка відповідно до наказу від 10.04.2025 року №82-п «Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки» - ще не розпочата - оскарження наказу на перевірку від 10.04.2025 року №82-п «Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки» є належним способом захисту права платника податків, оскільки подальше скасування наказу може призвести до відновлення порушеного права платника податків. В даному випадку наказ є окремим та самостійним актом індивідуальної дії, який у період своєї чинності впливає на права та обов`язки платника податків, суттєво їх порушуючи. До початку проведення перевіри, даний наказ не реалізовано своїм застосуванням та дія наказу не вичерпана. Строк на переведення камеральної перевірки у документальну, відповідно до ст. 200.10 ПКУ (20 календарних днів) по декларації за січень 2025 року сплив 12.03.2025 року. Наказ на переведення в документальну перевірку від 10.04.2025 року №82-п «Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки» - тобто винесений поза межами строку. Підстави для призначення перевірки відповідно до ст. 78.1.5 ПКУ - відсутні взагалі, так як передбачають надання документів, які в межах камеральної перевірки не можуть надаватись. ТОВ «Єристівський ГЗК» було подано заперечення від 28.03.2025 року №578/03-25 до акту про результати камеральної перевірки №152/32-00-50-01/35713283 у яких зазначено, про незаконність висновків викладених в акті камеральної перевірки. Будь яких документів платником податків до заперечень на акт не додавалось, тому що камеральна перевірка не передбачає аналіз документів, а здійснюється на підставі даних декларацій та реєстрів контролюючого органу згідно ст.75 Податкового Кодексу України. Підпункт 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 Податкового кодексу України чітко визначає, що позапланова перевірка може бути призначена, якщо в запереченнях або скарзі платник посилається на обставини, що не були досліджені під час перевірки, та їх об`єктивний розгляд неможливий без нової перевірки. Однак, камеральна перевірка не передбачає надання документів. Згідно витягу з реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, наданого Східним МУ по роботі з ВПП: у графі - «дата закінчення граничного терміну проведення документальної перевірки (граничні терміни для автоматичного узгодження суми бюджетного відшкодування відповідно до п. п. б)» і в) реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість п.п. 200.12 ст.200 ПКУ) значиться дата 02.04.2025 року. У графі - «дата закінчення граничного терміну передбаченого ПКУ для складання акту перевірки по результатах документальної перевірки (граничні терміни для автоматичного узгодження суми бюджетного відшкодування відповідно до п. п. б)» і в) реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість п.п. 200.12 ст.200 ПКУ) значиться дата 10.04.2025 року. Зазначені дати, відповідають нормам ст. 200 ПКУ, у разу своєчасного переведення камеральної перевірки у документальну перевірку, а саме в останній день камеральної перевірки. Однак, такого переведення не відбулось. Разом з тим, у реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість: у графі - «початку проведення документальної перевірки даних декларацій або уточнюючого розрахунку) - значиться дата 26.05.2025 року. У графі - «закінчення проведення документальної перевірки даних декларацій або уточнюючого розрахунку)- значиться дата 13.06.2025 року. Ці дві дати (26.05.2025 року, 13.06.2025 року) є датами поза межами строку 40 днів відповідно до ст. 200 ПКУ та суперечать даним попередньо зазначених граф. Єдиною законною підставою для проведення документальної перевірки бюджетного відшкодування, згідно пунктом 200.11 статті 200 Податкового кодексу України, є перевірка на підставі підпункт 78.1.8. Відтак, при проведення камеральної перевірки положення п. 86.7.5 Податкового кодексу України застосовуються з особливостями, визначеними ст. 200. Податкового кодексу України, оскільки камеральна перевірка має іншу правову природу та інші процедурні межі, її результати можуть бути реалізовані лише шляхом врахування або неврахування заперечень платника податків. Перехід в документальну перевірку шляхом маніпулювання процедурою проведення перевірок бюджетного відшкодування не відповідає нормам ст. 200 Податкового кодексу України та Постанові від 25.01.2017 №26 (зі змінами) «Про затвердження порядку ведення Реєстру заяв про повернення бюджетного відшкодування». У питаннях правильності бюджетного відшкодування застосовується підпункт 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 Податкового кодексу України - спеціальна норма, яка вимагає, щоб документальна перевірка проводилась в межах строків, визначених статтею 200 цього Кодексу - тобто протягом 40 календарних днів після граничного строку подання податкової декларації; призначення перевірки на підставі підпункту 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 Податкового кодексу України в межах камеральної перевірки та за відсутності підстав є протиправним та не відповідає приписам чинного законодавства. Цей наказ - є окремим та самостійним актом індивідуальної дії, який у період своєї чинності впливає на права та обов`язки платника податків, суттєво їх порушуючи. Скасування наказу може призвести до відновлення порушеного права платника податків. Дані Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, містять не достовірні та суперечні відомості, щодо дат початку та закінчення документальної перевірки.

За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.05.2025 року зазначена вище справа розподілена та передана судді Пруднику С.В.

12.05.2025 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду відкрито провадження в адміністративній справі, призначено розгляд за правилами спрощеного провадження без виклику учасників справи. Витребувано у Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків: засвідчені належним чином у відповідності до вимог ст. 94 КАС України копії усіх документів, які слугували підставою для прийняття наказу №82-п від 10.04.2025 року «Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ "Єристівський гірничо-збагачувальний комбінат" (); письмові та вмотивовані пояснення щодо прийняття наказу №82-п від 10.04.2025 року «Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ "Єристівський гірничо-збагачувальний комбінат" (); засвідчені належним чином у відповідності до вимог ст. 94 КАС України копії усіх документів, які слугували підставою для прийняття акту від 11.03.2025 року №152/32-00-50-01/35713283 «Про результати камеральної перевірки товариства з обмеженою відповідальністю "Єристівський гірничо-збагачувальний комбінат", з питань достовірності зарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість платника податку, що якого (та/або щодо засновників (учасників), кінцевих бенефіціарних власників якого) у порядку, встановленого Законом України «Про санкції», прийняті рішення про застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій) за січень 2025 року». Судом зобов`язано витребувані судом докази подати до Дніпропетровського окружного адміністративного суду (також шляхом направлення на електронну адресу Дніпропетровського окружного адміністративного суду (; ) ) у строк до 10.06.2025 року. Судом попереджено Східне міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про можливість застосування судом заходів процесуального примусу, зокрема накладення штрафу та винесення окремої ухвали у разі невиконання вимог даної ухвали суду.

Також, 12.05.2025 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду заяву представника заявника Намінаса Олександра Васильовича про забезпечення позову задоволено. Зупинено дію наказу Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків №82-п від 10.04.2025 року «Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ "Єристівський гірничо-збагачувальний комбінат" до набрання законної сили рішення у цій справі. Заборонено Східному міжрегіональному управлінню ДПС по роботі з великими платниками податків вчиняти будь-які дії на виконання наказу Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків №82-п від 10.04.2025 року «Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ "Єристівський гірничо-збагачувальний комбінат" до набрання законної сили рішення у цій справі.

16.05.2025 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшло сформоване 16.05.2025 року через систему «Електронний суд» клопотання представника Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків Пирогова Станіслава Валентиновича про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Аргументи даного клопотання зводяться до того, що для повного і всебічного встановлення обставин справи №160/12771/25 необхідним є її розгляд за правилами загального позовного провадження з огляду на вид позовних вимог та необхідність детального дослідження значного обсягу доказів. Представник відповідача стверджує, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Предметом спору є наказ, згідно якого буде проведена позапланова невиїзна перевірка з питань заявленої до бюджетного відшкодування суми на рахунок платника податку (336 260 526,00 грн.), відповідно до чого справа має значний суспільний інтерес. На думку представника відповідача, суб`єкти владних повноважень, зокрема органи виконавчої влади, не можуть зазнавати дискримінації під час участі як сторона у процесі вирішення у суді публічно-правових спорів. Це підтверджується серед іншого таким конституційним принципом судочинства як рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, а також положеннями ст. 116 Конституції України та ст. 1 Закону України «Про Кабінет Міністрів України», які передбачають, що органи виконавчої влади забезпечують: державний суверенітет і економічну самостійність України, обороноздатність і національну безпеку України, громадський порядку здійснення внутрішньої і зовнішньої політики держави, виконання Конституції і законів України, актів Президента України; реалізацію стратегічного курсу держави на набуття повноправного членства України в Європейському Союзі та в Організації Північноатлантичного договору; реалізацію прав і свобод людини і громадянина; проведення фінансової, цінової, інвестиційної та податкової політики; політики у сферах праці й зайнятості населення, соціального захисту, освіти, науки і культури, охорони природи, екологічної безпеки і природокористування. Протилежний підхід до статусу суб`єкта владних повноважень у суді передбачатиме загрозу реалізації цих та інших функцій (компетенції) зазначених суб`єктів. Відповідач, згідно ст. 260 КАС України вважає, що необхідним є розгляд справи за правилами загального позовного провадження, оскільки предметом спору є кошти, що підлягають бюджетному відшкодуванню, з огляду на що справа також має значний суспільний інтерес. Окрім цього, у випадку розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження відповідач може бути фактично позбавлений права на касаційний розгляд справи.

Вирішуючи означене клопотання, суд враховує наступне.

Згідно з ч. 3 ст. 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

За приписами ч. 5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї зі сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Тож, відповідно до ч. 6 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

При цьому суд враховує практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція), яка свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі "Аксен проти Німеччини", заява № 8273/78; рішення від 25 квітня 2002 року у справі "Варела Ассаліно проти Португалії", заява № 64336/01).

Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

ЄСПЛ вказав на те, що відмову в проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.

В даному випадку кожен з учасників справи може користуватися своїми процесуальними правами та обов`язками, визначеними ст. 44 КАС України із урахуванням норм, передбачених главою 10 "Розгляд справ за правилами спрощеного позовного провадження" КАС України.

Представник відповідача не навів обґрунтованих підстав того, що справа не може бути розглянута без попереднього усного заслуховування пояснень сторін щодо суті спору.

Бажання сторін у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, висловлені ними в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення справи до розгляду з викликом її учасників.

Проаналізувавши матеріали позовної заяви, беручи до уваги характер спірних правовідносин та предмет доказування, суд не вбачає необхідності надання пояснень представниками сторін у зазначеній справі, а тому дійшов висновку, що підстави для її розгляду за участю сторін відсутні. У зв`язку з чим відсутні і підстави для задоволення клопотання представника Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків Пирогова Станіслава Валентиновича про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Керуючись статтями 12, 248, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків Пирогова Станіслава Валентиновича про розгляд справи в порядку загального позовного провадження - відмовити.

Копію даної ухвали направити учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя С. В. Прудник