Справа № 200/3263/25
Суддя: Куденков К.О.
Дата ухвалення: 2025-05-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

19 травня 2025 року Справа №200/3263/25

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Куденков К.О., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Донецької обласної прокуратури про визнання протиправною бездіяльності і зобов`язання вчинити певні дії,

УСТАНОВИВ:

2 травня 2025 року ОСОБА_1 звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Донецької обласної прокуратури, в якому просить: - визнати протиправною бездіяльність щодо не проведення остаточного розрахунку по заробітній платі при звільненні 21.11.2018 із Прокуратури Донецької області; - зобов`язати нарахувати та виплатити середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 21.11.2018 до 30.04.2019 включно в сумі 233452,80 грн із компенсацією втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати згідно з Постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2001 року № 159 «Про затвердження Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати».

У позовній заяві зазначено, що позивача звільнено з Прокуратури Донецької області 21.11.2018.

19 квітня 2024 року на банківський рахунок позивача на виконання рішення Донецького окружного адміністративного суду від 29.11.2023 у справі № 200/5188/23 надійшли грошові кошти в сумі 22908,53 грн (грошова компенсація за невикористані дні додаткової відпустки).

9 червня 2024 року позивач звернувся до відповідача щодо виплати йому середнього заробітку.

Також у позовній заяві позивач зазначив, що відповідь від відповідача на електронну адресу позивача із відмовою в нарахуванні та виплаті середньомісячного заробітку за період несвоєчасного розрахунку при звільненні 21.11.2018 надійшла позивачу 11.06.2024.

З позовної заяви випливає, що позивач вважає, що він не пропустив строк звернення до адміністративного суду. Позивач обґрунтовує свою позицію посиланням на законодавчі приписи, які регламентують строк звернення до суду у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні. Суд вважає помилковими такі аргументи позивача помилковими щодо позовних вимог про нарахування та виплату середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

У постанові Верховного Суду України від 8 листопада 2017 року у справі № 6-1626цс17 зазначено, що для звернення працівника до суду із заявою про вирішення трудового спору щодо стягнення середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку встановлено тримісячний строк, перебіг якого розпочинається з дня, коли звільнений працівник дізнався або повинен був дізнатися про те, що власник або уповноважений ним орган, з вини якого сталася затримка виплати всіх належних при звільненні сум, фактично розрахувався з ним.

Відповідно до ч. 1 і ч. 5 ст. 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Суд зазначає, що передбачена ст. 117 КЗпП України відповідальність за затримку розрахунку при звільненні у вигляді середнього заробітку за час затримку розрахунку - не належить до заробітної плати, а тому на спірні правовідносини розповсюджується визначений ч. 5 ст. 122 КАС України місячний строк звернення до адміністративного суду.

У постанові від 11 лютого 2021 року у справі № 240/532/20 Верховний Суд зазначив, що Судова палата з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду відступає від висновку щодо застосування частини першої статті 233 КЗпП України для обчислення строку звернення до адміністративного суду з вимогами про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, викладеному в постановах Верховного Суду від 30 січня 2019 року (справа №806/2164/16), від 11 лютого 2020 (справа №420/2934/19), від 13 березня 2019 року (справа №813/1001/17), одночасно погоджуючись з висновком щодо застосування частини п`ятої статті 122 КАС України у подібних правовідносинах, викладеному в постановах Верховного Суду від 04 грудня 2019 року (справа №815/2681/17) і від 22 січня 2020 року (справа №620/1982/19).

Оскільки 19 квітня 2024 року позивач отримав на банківський рахунок кошти (на виконання рішення суду), строк звернення із позовними вимогами про нарахування та виплату середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні сплинув 19 травня 2024 року.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позивач пропустив установлений ч. 5 ст. 122 КАС України місячний строк звернення до адміністративного суду з цим позовом в частині позовних вимог про нарахування та виплату середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Частинами 1 та 2 статті 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Також ч. 6 ст. 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Позивачем не надано до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, позовну заяву необхідно залишити без руху, а позивачу надати строк для усунення згаданих вище недоліків, шляхом подання до суду: заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із обґрунтуванням поважності підстав його пропуску і доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду (у частині позовних вимог про нарахування та виплату середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні).

Частиною 3 ст. 169 КАС України передбачено, що якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Також суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, про що зазначено в п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Керуючись ст. ст. 122, 123, 160, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Донецької обласної прокуратури про визнання протиправною бездіяльності і зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення виявлених недоліків шляхом подання до Донецького окружного адміністративного суду: заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із обґрунтуванням поважності підстав його пропуску і доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду (у частині позовних вимог про нарахування та виплату середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя К.О. Куденков