Справа № 380/5949/25
Суддя: Карп'як Оксана Орестівна
Дата ухвалення: 2025-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа№ 380/5949/25
У Х В А Л А

16 травня 2025 року

м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Карп`як О.О., розглянувши у письмовому провадженні заяву представника позивача про відвід судді Хоми О.П. у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області, Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в :

В провадженні Львівського окружного адміністративного суду перебуває справа № 380/5949/25 за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Касандяк Володимир Васильович, до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області, Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити дії.

Представником позивача Касандяком В.В., 14.05.2025 (вх.№40282) подано заяву про відвід головуючого судді Хоми О.П. на підставі пунктів 2, 4 частини 1 статті 36 КАС України, суть обґрунтувань якої зводиться до надання оцінки процесуальним діям головуючого судді, які, на думку позивача, можуть викликати обґрунтовані сумніви у безсторонності суду.

Зміст заяви про відвід стосується незгоди з процесуальними діями головуючого судді Хоми О.П., під час розгляду справи, зокрема представник позивача зазначає, що в судовому засіданні, що відбулося 12.05.2025 року, з метою ухвалення судового рішення, за результатом розгляду клопотання представника в/ч НОМЕР_2 про залишення адміністративного позову ОСОБА_1 , без розгляду, суддя Хома О.П., витребувала у позивача докази на підтвердження факту подання ОСОБА_1 , заяви про призначення пенсії за вислугу років до в/ч НОМЕР_2 НГУ в ході процедури його звільнення з військової служби, яка відбувалась в період часу з 13 по 15 травня 2024 року.

Крім цього, представник позивача вважає, що розгляд справи суддею здійснюється не з метою ефективного захисту прав позивача, що належить до предмету порушеного ним спору у справі № 380/5949/25.

На переконання представника позивача, наведенні обставини викликають сумнів в неупередженості та безсторонності судді Львівського окружного адміністративного суду Хоми О.П., під час розгляду даної справи.

Ухвалою від 15.05.2025 заяву представника позивача Касандяка Володимира Васильовича про відвід судді передано для реєстрації в автоматизованій системі документообігу та визначення судді для розгляду заяви про відвід.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.05.2025 визначено суддю для розгляду заяви про відвід - Карп`як О.О.

Відповідно до ч. 8 ст. 40 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

З урахуванням викладеного, суддя робить висновок про можливість розгляду заяви представника позивача про відвід судді Львівського окружного адміністративного суду Хоми О.П., у справі №380/5949/25 в порядку письмового провадження.

У частині 1 статті 2 КАС України зазначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з ч. 1 ст. 129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Суддя зазначає, що підстави для відводу (самовідводу) судді визначені у ст. 36 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 КАС України, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Як на нормативну підставу для відводу судді заявник посилається на приписи пунктів 2, 4 частини першої статті 36 КАС, які передбачають такі підставу для відводу судді, як: пряма чи опосередкована заінтересованість судді в результаті розгляду справи; наявність інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Слід звернути увагу на те, що стандарт безсторонності ґрунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово «неупереджений» передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Варто зауважити, що жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції «неупередженість» («безсторонність») судді», а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості суд вважає за потрібне керуватися джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з:

(і) «об`єктивним критерієм», який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи є очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Своєю чергою вирішальне значення має саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

(іі) «суб`єктивним критерієм», який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність. Тому особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки, як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі тощо).

Водночас, як указано в Бангалорських принципах поведінки судді від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27 липня 2006 року № 2006/23, об`єктивність судді є потрібною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його ухвалення.

Сприйняття об`єктивності визначається за допомогою критерію «розумного спостерігача». У разі, коли є підстави передбачати, що суддя є необ`єктивним (з різних причин) - це дискредитує суспільну довіру до судової влади. Тому суддя мусить уникати будь-яких дій, які дають підставу передбачати, що на його рішення можуть вплинути сторонні чинники, зокрема такі як зацікавленість у розв`язанні конкретної справи. З огляду на це навіть прояви неупередженості мають значення.

Тому коли сторони стверджують про те, що судді необ`єктивні, питання про наявність фактичного упередження не має значення, адже «правосуддя не тільки має бути здійснене, але й сприйматися як очевидно і без сумніву здійснене». Іншими словами, коли виникає питання про відвід, значення має не те, чи справді у судді є усвідомлене або неусвідомлене упередження, а те, чи виникла б у розумної та належним способом поінформованої особи підозра про існування такого упередження. У цьому сенсі обґрунтована підозра в упередженості не просто заміняє докази, яких бракує, чи доказовий засіб для встановлення вірогідності неусвідомленого упередження, а є виявом пильнішої уваги до іміджу правосуддя, тобто домінантної зацікавленості громадськості в тому, щоб існувала впевненість у чесності процесу.

Одночасно, не можуть бути підставою для відводу суддів заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Зі змісту заяви про відвід вбачається, що представник позивача не погоджується з процесуальними діями головуючого судді Хоми О.П., під час розгляду справи, зокрема представник позивача зазначає, що в судовому засіданні, що відбулося 12.05.2025 року, з метою ухвалення судового рішення, за результатом розгляду клопотання представника в/ч НОМЕР_2 про залишення адміністративного позову ОСОБА_1 , без розгляду, суддя Хома О.П., витребувала у позивача докази на підтвердження факту подання ОСОБА_1 , заяви про призначення пенсії за вислугу років до в/ч НОМЕР_2 НГУ в ході процедури його звільнення з військової служби, яка відбувалась в період часу з 13 по 15 травня 2024 року. Також вказує, що має сумніви у неупередженості та об`єктивності судді.

Разом з тим, за приписами ч. 4 ст. 36 КАС України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

З урахуванням норми ч. 4 ст. 36 КАС України заява представника позивача не підлягає задоволенню, оскільки процесуальні рішення судді не можуть бути підставою для відводу.

Наведене свідчить про те, що обставини, які б викликали сумніви у неупередженості або об`єктивності судді, не встановлені, а тому підстави для задоволення заявленого відводу відсутні.

За таких умов суд приходить до висновку, що представником позивача не доведено наявність об`єктивних підстав для відводу судді, які передбачені статтями 36-37 КАС України, відтак заява представника позивача про відвід судді Хоми О.П., не відповідає вимогам ст. 39 КАС України щодо її обґрунтованості та вмотивованості, а також порядку заявлення, тому у її задоволенні належить відмовити.

Керуючись статтями 36-40, 248, 256, 294 КАС України, суд,

у х в а л и в:

в задоволенні заяви представника позивача про відвід судді Хоми О.П. в адміністративній справі №380/5949/25 - відмовити.

Адміністративну справу №380/5949/25 разом з усіма матеріалами повернути судді Хомі О.П., для продовження розгляду справи по суті.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Карп`як Оксана Орестівна