Справа № 160/7445/25
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2025-05-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 травня 2025 рокуСправа №160/7445/25
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Лозицької І.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпро Ленд» до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Дніпро Ленд» з позовною заявою до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, в якому просить суд:
17.06.2021 року позивач, відповідно до ст. 35 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» повідомив Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про початок виконання підготовчих робіт.
Позивач вважає вказану постанову протиправною та такою, що підлягає скасуванню, оскільки на думку позивача відповідачем порушено порядок прийняття рішення про проведення перевірки, а також право позивача бути присутнім під час проведення перевірки.
Ухвалою суду від 17.03.2025 р. провадження у справі №160/7445/25 відкрито та справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
01.04.2025 року відповідачем через систему «Електронний суд» надіслано до суду відзив на позовну заяву, який долучено до матеріалів справи.
В обґрунтування своєї позиції відповідач зазначає, що з метою забезпечення присутності представників ТОВ «Ленд Дніпро» під час проведення позапланової перевірки управлінням на вказану в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань електронну пошту, направлено лист, в якому повідомлено про дату та місце проведення позапланової перевірки.
Будучи належним чином повідомленим про дату та місце проведення позапланової перевірки позивач не скористався своїм правом забезпечити присутність представника ТОВ «Дніпро Ленд» під час контролюючого заходу.
За результатами перевірки встановлено, що позивач на об`єкті будівництва «Будівництво багатоквартирного житлового будинку з приміщеннями комерційного призначення та паркінгом за адресою: вул. Свєтлова, 34 вул. М. Грушевського, 49, м. Дніпро» виконуються будівельні роботи без отримання дозволу на виконання будівельних робіт на об`єкті, що за класом наслідків належать до об`єктів з середніми наслідками СС2.
Відповідач звертає увагу, що позивач ніяким чином не спростовує факт відсутності в діях останнього складу правопорушення, за яке останнього притягнуто до відповідальності.
Відповідач просить відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.
Суд, дослідивши та оцінивши письмові докази, наявні в матеріалах справи, в їх сукупності, проаналізувавши норми чинного законодавства України, прийшов до таких висновків.
17.06.2021 року ТОВ «Дніпро Ленд» було подано до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Повідомлення про початок виконання підготовчих робіт/про зміну даних у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, відповідно до змісту якого повідомило про початок виконання підготовчих робіт, визначених державними будівельними нормами, стандартами і правилами. Об`єкт будівництва «Будівництво багатоквартирного житлового будинку з приміщеннями комерційного призначення та паркінгом за адресою: АДРЕСА_1 ».
Наказом Міністерства розвитку громад та територій України № 1236 від 31.10.2024 року «Про погодження здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю» наказано, зокрема, Управлінню державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради забезпечити в установленому порядку здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_2 .
За результатами проведення заходу державного нагляду (контролю) перевіркою встановлено наявність порушення законодавства, а саме: ч. 1 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 27 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466, а саме: встановлено, що на об`єкті будівництва «Будівництво багатоквартирного житлового будинку з приміщеннями комерційного призначення та паркінгом за адресою: вул. Свєтлова, 34 вул. Михайла Грушевського, 49, м. Дніпро», що розташований за адресою: м. Дніпро, вул. Василя Вишиваного (колишня назва Свєтлова), 34 - вул. Михайла Грушевського, 49, замовником, а саме, ТОВ «Дніпро Ленд» самочинно виконуються будівельні роботи без отримання дозволу на виконання будівельних робіт на об`єкті, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з середніми наслідками (СС2).
В графі даного акту «Відмітка про відмову від підписання керівником суб`єкта господарювання/фізичною особою/уповноваженою ними особою, іншими особами цього акта» міститься запис «Керівник ТОВ «Дніпро Ленд» Якимець Ілля Владиславович від підпису відмовився».
З матеріалів справи вбачається, що на підставі проведеної позапланової перевірки та виявленого порушення, 22.11.2024 року головним спеціалістом-інспектором Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Рапопортом Д.М. та головним спеціалістом-інспектором Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Доненко А.А. складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у відношення ТОВ «Дніпро Ленд».
Зі змісту протоколу вбачається, що особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, повідомлено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 10.30 год. 09.12.2024 року у приміщенні Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради за адресою: м. Дніпро, вул. Січеславська Набережна, 29-А.
В графі «Підпис особи, яка притягається до адміністративної відповідальності» міститься запис «Керівник ТОВ «Дніпро Ленд» Якимець Ілля Владиславович від підпису відмовився».
22.11.2024 року головним спеціалістом-інспектором Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Рапопортом Д.М. та головним спеціалістом-інспектором Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Доненко А.А. складено припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, яким вимагається з 22.11.2024 року зупинити будь-які будівельні роботи на об`єкті будівництва «Будівництво багатоквартирного житлового будинку з приміщеннями комерційного призначення та паркінгом за адресою: вул. Свєтлова, 34 вул. Михайла Грушевського, 49, м. Дніпро», що розташований за адресою: м. Дніпро, вул. Василя Вишиваного (колишня назва Свєтлова), 34 - вул. Михайла Грушевського, 49, до отримання дозвільних документів на виконання будівельних робіт.
Зі змісту даного припису вбачається запис про те, що «Керівник ТОВ «Дніпро Ленд» ОСОБА_1 від підпису відмовився».
Постановою Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради № 9-10/09122024 від 09.12.2024 року визнано ТОВ «Дніпро Ленд» винним у вчиненні правопорушення абз. 1 п. 3 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 1 120 360 грн. 00 коп.
Судом встановлено, що дана постанова була пред`явлена до виконання та 12.02.2025 року заступником начальника Першого Правобережного відділу державної виконавчої служби у Шевченківському та Центральному районах міста Дніпра Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Григорян Н.А., відкрито виконавче провадження №77175503, про що винесено відповідну постанову про відкриття виконавчого провадження.
Не погоджуючись з постановою Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради № 9-10/09122024 від 09.12.2024 року, вважаючи її протиправною та такою, що прийнята з порушенням вимог законодавства, позивач звернувся до суду з цією позовною заявою.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначає Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VІ .
Згідно з ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної, діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Частиною 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом.
Відповідно до п. 1, п. 2 ч. 4 ст. 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: 1) видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 2) притягати посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону.
Відповідно до Положення про Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, затвердженого рішенням Дніпровської міської ради від 26.01.2022 року № 72/15, що міститься на офіційному веб-сайті відповідача, управління є виконавчим органом Дніпровської міської ради, що утворено на підставі рішення міської ради від 16.03.2016 № 7/3 «Про затвердження структури виконавчих органів Дніпровської міської ради та її виконавчих органів, граничної чисельності працівників міської ради та її виконавчих органів» (зі змінами), відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 № 671 «Деякі питання діяльності органів державного архітектурно-будівельного контролю» (зі змінами). Управління у своїй діяльності керується Конституцією України та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, наказами Міністерства розвитку громад та територій України (далі - Мінрегіон) та ДІАМ, рішеннями міської ради та її виконавчого комітету, розпорядженнями міського голови, іншими нормативними актами, а також цим Положенням.
Основним завданням Управління є здійснення відповідно до Закону державного архітектурно-будівельного контролю виконання дозвільних та реєстраційних функцій у сфері містобудівної діяльності.
Відповідно до п. 2 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством.
Відповідно до п. 5, 7 вказаного Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.
Згідно із п.11. ст. 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (надалі Закон № 877) плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи.
Відповідно до ст. 6 Закону № 877 суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Відповідно до ст. 10 Закону № 877 суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право: бути поінформованим про свої права та обов`язки; вимагати від посадових осіб органу державного нагляду (контролю) додержання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного нагляду (контролю) службового посвідчення та посвідчення (направлення) і одержувати копію посвідчення (направлення) на проведення планового або позапланового заходу.
Згідно із п. 5 Порядку здійснення державного архітектурно будівельного контролю, затвердженого Постановою КМ України від 23 травня 2011 р. № 553 (надалі Порядок № 533 або Порядок), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Згідно із п. 6, 7 Порядку, плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.
При цьому згідно із п. 9 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю фіксування процесу проведення перевірки здійснюється з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.
У випадку, коли суб`єкти містобудування або його представники, які будують або збудували об`єкт будівництва та були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування.
Відповідно до абзацу одинадцятого пункту 7 Порядку № 553 строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.
Як вже встановлено судом, на підставі направлення для проведення позапланового заходу від 11.11.2024 № 10, наказу Міністерства розвитку громад та територій України № 1236 від 31.10.2024 року та наказу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради від 08.11.2024 року № 10п проводились заходи державного архітектурно-будівельного контролю - позапланова перевірка на предмет дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об`єкті будівництва «Будівництво багатоквартирного житлового будинку з приміщеннями комерційного призначення та паркінгом за адресою: АДРЕСА_1 », що розташований за адресою: м. Дніпро, вул. Василя Вишиваного (колишня назва Свєтлова), 34 - вул. Михайла Грушевського, 49.
На підставі даного акту контролюючим органом було складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 22.11.2024 року, припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 22.11.2024 року, а також постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 9-10/09122024 від 09.12.2024 року, якою визнано ТОВ «Дніпро Ленд» винним у вчиненні правопорушення абз. 1 п. 3 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 1 120 360 грн. 00 коп.
Водночас, судом встановлено, що у всіх вищевказаних документах міститься запис «Керівник ТОВ «Дніпро Ленд» ОСОБА_1 від підпису відмовився».
При цьому, з матеріалів справи та відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань судом встановлено, що з 07.06.2021 року директором ТОВ «Дніпро Ленд» є ОСОБА_2 , про що свідчить виписка від 07.06.2021 року, рішення єдиного учасника №04/06 від 04.06.2021 року, наказ № 2 від 04.06.2021 року «Про призначення директора», копії яких наявні в матеріалах справи.
Натомість, ОСОБА_1 є єдиним засновником ТОВ «Дніпро Ленд».
Суд звертає увагу, що відповідно до ч.ч. 1-4 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» виконавчий орган товариства здійснює управління поточною діяльністю товариства.
До компетенції виконавчого органу товариства належить вирішення всіх питань, пов`язаних з управлінням поточною діяльністю товариства, крім питань, що належать до виключної компетенції загальних зборів учасників та наглядової ради товариства (у разі утворення).
Виконавчий орган товариства підзвітний загальним зборам учасників і наглядовій раді товариства (у разі утворення) та організовує виконання їхніх рішень.
Виконавчий орган товариства є одноосібним. Назвою одноосібного виконавчого органу є "директор", якщо статутом не передбачена інша назва.
Відповідно до ч.1 ст. 10 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» створення товариства відбувається за рішенням його засновників.
Тобто, суд зазначає, що засновником товариства є особа, яка бере участь у створенні товариства.
Враховуючи встановлені обставини по справі, суд вважає необхідним зазначити правову позицію Верховного Суду викладену в постанові від 26.02.2020 у справі №826/7847/17, де зазначено, що нормами Закону №3038-VI та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553), з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів, встановлені умови та порядок проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю. Лише їх дотримання може бути належною підставою для проведення позапланової перевірки та оформлення її результатів, які створюють для суб`єкта містобудування юридичні наслідки. Невиконання органами державного архітектурно-будівельного контролю вимог законодавця щодо порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю призводить до визнання перевірки незаконної та відсутності правових наслідків такої.
Порядок №553, який за змістом його абзацу першого пункту 1 визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
При цьому пунктом 9 вищеназваного Порядку №533 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, яке також закріплено у абзаці четвертому пункту 13 Порядку №553.
Суд враховує та застосовує правову позицію викладену в постанові Верховного Суду від 24.12.2019 у справі №822/716/16, в якій зазначено, що факт проведення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил без присутності уповноваженої суб`єктом містобудування особи свідчить про допущення грубого, а не формального порушення ДАБІ України порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки. Вказаний висновок узгоджується із позицією Верховного Суду вказаній в постанові від 21.05.2020 у справі №208/6557/16-а (2-а/208/219/16).
Суд зауважує відповідачу, що законодавство не обмежує суб`єкта будівельного контролю у кількості проведених заходів, але в межах визначеного строку такого проведення.
Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд й у постанові від 08.11.2019, розглядаючи в касаційному порядку справу №400/2866/18, при цьому, колегія суддів звернула увагу на те, що орган державного архітектурно-будівельного контролю має право повторно здійснити перевірку щодо дотримання вимог містобудівного законодавства на об`єкті будівництва та, дотримуючись процедури, прийняти рішення на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Про це також зазначено й у постанові Верховного Суду від 14.11.2019 у справі №279/3537/16-а.
За таких умов акт перевірки, складений за відсутності суб`єкта містобудування чи його уповноваженого представника, не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу на нього, що є порушенням прав суб`єкта містобудування бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу нібито встановлених порушень.
На переконання суду порушення процедури проведення перевірки є достатньої підставою для скасування її результатів.
Такий правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 27.02.2019 у справі №210/3059/17, від 17.07.2019 у справі №822/714/16, від 08.08.2019 у справі №822/712/16, від 08.11.2019 у справі №400/2866/18, від 14.11.2019 у справі №822/680/16.
Таким чином, суд вказує в даній справі, що означені підстави з проведення спірного заходу є порушенням порядку проведення перевірки, оскільки позивач був позбавлений можливості надати відповідачу відповідну документацію та тим самим спростувати виявлені порушення.
Наведене вище є самостійною і достатньою підставою для визнання протиправними та скасування оскаржуваних приписів та постанов про накладання штрафу про адміністративне правопорушення Інспекції державного архітектурно будівельного контролю.
Протилежного відповідачем суду не доведено.
Інші доводи та аргументи учасників справи не мають значення для правильного вирішення спору по суті, не впливають на встановлені в ході розгляду справи обставини і не спростовують викладених висновків суду.
Суд наголошує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 лютого 2010 року у справі Серявін та інші проти України зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі Трофимчук проти України ЄСПЛ також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.
Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Деякі аргументи не можуть бути підставою для надання детальної відповіді на такі доводи.
Відповідно до приписів статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог.
З приводу розподілу судових витрат суд зазначає, що відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Таким чином, враховуючи задоволення позовних вимог, стягненню Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради за рахунок бюджетних асигнувань на користь позивача підлягають судові витрати у розмірі 3028, 00 грн., сплата яких підтверджується квитанцією, яка міститься в матеріалах справи.
У позовній заяві позивач просить стягнути з відповідача на його користь витрати на правову допомогу у розмірі 6000,00 грн.
На підтвердження цих витрат позивачем надано до суду договір про надання правової допомоги № 10 від 26.02.2025р, рахунок від 10.03.2025 року, акт виконаних робіт від 13.01.2025 р., квитанція до прибуткового касового ордеру № 6 від 10.03.2025 року. Загальний розмір витрат на правничу допомогу складає 6000,00 грн.
Відповідно до ч.7 ст.139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо); такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.
Згідно з частинами першою, третьою статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, на професійну правничу допомогу.
Статтею 134 КАС України передбачено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.
Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
Тобто, суд зобов`язаний оцінити рівень витрат на правничу допомогу у кожному конкретному випадку за критеріями співмірності необхідних і достатніх витрат. При цьому обов`язок доводити про неспівмірність витрат на правничу допомогу у даному випадку покладається на відповідача.
Зважаючи на незначну складність справи (з підстав чого була розглянута в спрощеному позовному провадженні без виклику сторін), суд вважає, що сума у розмірі 6000,00 грн. на оплату наданих адвокатом послуг є завищеною.
Отже, вказані вище обставини свідчать про те, що заявлений до стягнення розмір витрат на оплату послуг адвоката не є співмірним зі складністю справи та обсягом наданих адвокатом послуг позивачу часом витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт, а тому суд вважає, що розмір витрат на професійну правничу допомогу у цьому випадку має бути зменшений з 6000,00 грн до 2500,00 грн.
Керуючись ст.ст. 9, 72-77, 139, 242-243, 245-246, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпро Ленд» до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови задовольнити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.О. Лозицька