Справа № 686/2994/25
Суддя: Драчук Т. О.
Дата ухвалення: 2025-05-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 686/2994/25

Головуючий у 1-й інстанції: Карплюк О.І.

Суддя-доповідач: Драчук Т. О.

13 травня 2025 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Драчук Т. О.

суддів: Полотнянка Ю.П. Смілянця Е. С.

за участю:

секретаря судового засідання: Біла О.О.,

представника відповідача: Вельможко К.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Державної інспекції архітектури та містобудування України на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 07 квітня 2025 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної інспекції архітектури та містобудування України про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,

В С Т А Н О В И В :

в січні 2025 року позивач, - ОСОБА_1 , звернулась до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з адміністративним позовом до Державної інспекції архітектури та містобудування України про скасування постанови №2/2025/02-2-02 від 17.01.2025.

Також, позивач просила закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення.

Рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 07.04.2025 позов задоволено.

Постанову головного інспектора будівельного нагляду Другого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду Мазур Юлії Василівни від 17 січня 2025 року №3/2025/02-2-02 про накладення на ОСОБА_1 стягнення у виді штрафу в розмірі 8500 грн. скасовано.

Провадження в справі про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 96 ч. 5 КпАП України, закрито.

Не погодившись з прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні адміністративного позову. В апеляційній скарзі апелянт посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування всіх обставин справи що призвело до неправильного її вирішення.

Позивач в судове засідання не з`явився, повноважного представника не направив, хоча був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи. Крім того, до суду надійшла заява ОСОБА_1 про розгляд справи за її відсутності.

Відповідно до частини 3 статті 268 КАС України неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Представник відповідача в судовому засіданні підтримав доводи зазначені в апеляційній скарзі, просив задовольнити апеляційну скаргу, рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 .

Заслухавши, суддю-доповідача, представника відповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід задовольнити, а рішення суду першої інстанції - скасувати.

Як встановлено судом першої інстанції, підтверджується матеріалами справи, постановою головного інспектора будівельного нагляду Другого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду Мазур Ю.В. від 17 січня 2025 року №3/2025/02-2-02 визнано ОСОБА_1 винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 96 ч. 5 КУпАП та накладено на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 8500 грн. за те, що вона не надала інформацію та документи, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, а також документів, що засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, змін до них, їх скасування чи анулювання, а також відповідних доказів, що проведена реконструкція, а саме: надбудова другого поверху на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :03:003:0096, не є самочинним будівництвом, чим допустила порушення вимог ст. ст. 34 ч. 1 п. 1, ст. 35 ч. 2, 36 ч. 1 абз. 1 та ч. 2 абз. 1 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності та п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466.

Не погоджуючись із вказаною постановою, ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Державної інспекції архітектури та містобудування України про її скасування, посилаючись на те, що нею було повідомлено відповідача про початок виконання будівельних робіт. Також зазначає, що її про проведення даної перевірки щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності належним чином повідомлено не було, що тягне за собою порушення вимог ст. 268 КУпАП.

Приймаючи оскаржуване рішення суд першої інстанції виходив з того, що рішення про проведення позапланової перевірки щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті будівництва, який розташований на земельній ділянці з кадастровим номером :03:003:0096 за адресою: АДРЕСА_1 , було прийнято комісією щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності Державної інспекції архітектури та містобудування України від 23 липня 2024 року.

Однак, таких підстав для проведення позапланової перевірки вказаного об`єкта будівництва суд першої інстанції не вбачає. Крім того, в постанові, що оскаржується, зазначена адреса: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_1 про проведення позапланової перевірки щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті будівництва, яка розташована на земельній ділянці з кадастровим номером :03:003:0096, належним чином повідомлено не було.

Таким чином, посадовими особами відповідача проведено перевірку за відсутності належного представника суб`єкта містобудування і це є порушенням порядку проведення перевірки, оскільки ОСОБА_1 була позбавлена можливості надати відповідачу відповідну документацію та тим самим спростувати виявлені порушення.

За таких умов акт перевірки, складений за відсутності суб`єкта містобудування чи його уповноваженого представника, не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу на нього, що є порушенням прав суб`єкта містобудування бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу нібито встановлених порушень. Порушення процедури проведення перевірки є достатньої підставою для скасування її результатів.

Крім того, суд першої інстанції зазначив, що відповідачем не надано належних та допустимих доказів, які вказували на вручення ОСОБА_1 повістки.

Також, 28 грудня 2023 року ОСОБА_1 на ім`я головного інспектора будівельного нагляду Державної інспекції архітектури та містобудування України Рябчинському І.М. подано повідомлення про початок будівництва за адресою: АДРЕСА_1 . А 9 вересня 2024 року ОСОБА_1 на ім`я головного інспектора будівельного нагляду Державної інспекції архітектури та містобудування України Ільчук Д.Ю. подано декларацію про готовність до експлуатації об`єкта за цією ж адресою.

Оцінюючи встановлене, суд першої інстанції дійшов висновку, що вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції щодо задоволення адміністративного позову, з огляду на наступне.

Відповідно до ч.1 ст.308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Положеннями частини першої ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», визначено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Абзацом 1 ч.1 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Згідно з ч.8 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Абзацом 1, 2 п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466, в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.08.2015 № 747 будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Пунктом 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461, в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 08.09.2015 № 750 визначено, що експлуатація об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачене законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (чинного на момент виникнення спірних правовідносин) (далі Порядок №553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до п.7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

вимога головного інспектора будівельного нагляду ДІАМ про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

вимога правоохоронних органів щодо проведення перевірки, складена на підставі ухвали слідчого судді.

Під час проведення позапланової перевірки підлягають контролю виключно питання, які стали підставою для проведення такої перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.

Повторне проведення позапланової перевірки за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для раніше проведеної позапланової перевірки об`єкта будівництва чи суб`єкта містобудування, забороняється, крім випадків невиконання вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно з п.9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю фіксування процесу проведення перевірки здійснюється з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.

У разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, щодо якого неможливо встановити суб`єкта містобудування, який будує чи збудував такий об`єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів Національної поліції. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу Національної поліції для встановлення особи суб`єкта містобудування.

У випадку, коли суб`єкти містобудування або його представники, які будують або збудували об`єкт будівництва та були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування.

Пунктом 16 Порядку №553 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до п.17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Як передбачено п.22 Порядку №553 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, чи через електронний кабінет, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Отже, у разі виявлення під час перевірки порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності посадові особи органу держаного архітектурно - будівельного контролю складають акт, у якому фіксуються такі порушення. На підставі акту складається обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а також складаються відповідні протоколи та приписи, які у встановлений Порядком №533 строк подаються керівникові відповідної інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

За правилами ч.5 ст.96 КУпАП виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті, - тягнуть за собою накладення штрафу від п`ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Для здійснення будівельних робіт замовник будівництва повинен подати до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), в іншому разі - виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Крім того, експлуатація об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) також забороняється.

У свою чергу, за приписами частинами першою, другої, четвертою, сьомою статті 376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього.

Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок.

У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

З викладеного вбачається, що критеріями самочинного будівництва є: будівництво на земельній ділянці, яка не відведена для цієї мети, та будівництво, яке здійснено без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту.

Разом з цим, суд зазначає, що згідно з ст.6 ЗУ "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.

Суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - двох робочих днів.

Продовження строку здійснення позапланового заходу не допускається.

Відповідно до ст.7 ЗУ "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу;

інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт.

В свою чергу, ні ст.6, ні ст.7 ЗУ "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" не містять обов`язкового повідомлення особи про початок саме позапланової перевірки. З урахуванням вказаного висновки суду першої інстанції в цій частині не знаходять свого підтвердження.

Також, згідно з матеріалами справи (а.с.77-78), відповідно до статті 41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», статті 7 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», пункту 7-1 Порядку № 553, пункту 2 Постанови № 303, Положення № 1340, наказу Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України від 13.12.2024 № 1448 «Про погодження здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю», на підставі звернення Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Хмельницької міської ради від 30.07.2024 №1930-24, зареєстрованого ДІАМ 08.08.2024 за №18432/07-24, з урахуванням висновку комісії щодо розгляду звернення у сфері містобудівної діяльності ДІАМ України від 23.07.2024 та встановлення факту самочинного будівництва здійснено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва за адресами: м. Хмельницький, пр-т Миру, 72/5-А, кадастровий номер земельної ділянки :03:003:0079; м. Хмельницький, пр-т Миру, 72/4-Г, кадастровий номер земельної ділянки :03:003:0100; м. Хмельницький, пр-т Миру, 72/4-В, кадастровий номер земельної ділянки :03:003:0098; м. Хмельницький, пр-т Миру, 72/4-Б, кадастровий номер земельної ділянки :03:003:0096; м. Хмельницький, пр-т Миру, 72/4-А, кадастровий номер земельної ділянки :03:003:0097.

Предмет перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

За результатами проведення вказаної позапланової перевірки ДІАМ складено акт від 09.01.2025 №2 (а.с.134-150) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності згідно якого за адресою м. Хмельницький, пр-т Миру, 72/4-А, кадастровий номер земельної ділянки :03:003:0097 виявлено об`єкт без ознак самочинного будівництва; Встановлено, що на об`єкті будівництва за адресами м. Хмельницький, пр-т Миру, 72/5-А, кадастровий номер земельної ділянки :03:003:0079; м. Хмельницький, пр-т Миру, 72/4-Г, кадастровий номер земельної ділянки :03:003:0100; м. Хмельницький, пр-т Миру, 72/4-В, кадастровий номер земельної ділянки :03:003:0098; АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :03:003:0096 проводилась реконструкція, а саме надбудова другого поверху. Відповідно до ч.1 ст.376 ЦК України, вищевказаний об`єкт є самочинним будівництвом.

Як наслідок, 09.01.2025 (а.с.155-157) ДІАМ видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Також, 09.01.2025 (а.с.151-154) прийнято протокол про адміністративне правопорушення щодо порушень п.1 ч.1 ст.34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», ч.2 ст.35 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», абз.1 ч.1 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз.1 ч.2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз.2 п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 за № 466 та зазначено про відповідальність передбачену ч.5 ст. 96 КУпАП. Крім того, колегія суддів звертає увагу, що даний протокол прийнято в межах об`єкту будівництва за адресою АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :03:003:0100.

Також, в протоколі зазначено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 11:00 17.01.2025 у приміщенні Державної інспекції архітектури та містобудування України за адресою вул.Грушевського, 87/2, м.Хмельницький, 29001.

Акт від 09.01.2025 №2, два протоколи від 09.01.2025, два приписи від 09.01.2025 (м.Хмельницький, пр-т Миру, 72/4-Г, кадастровий номер земельної ділянки :03:003:0100; АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :03:003:0096), направлені позивачу рекомендованим повідомленням АТ Укрпошта №327 (отримано позивачем 13.01.2025.

В свою чергу, 17.01.2025 ДІАМ складено постанову №2/2025/02-2-02 по справі про адміністративне правопорушення, згідно з якою визнано ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП та накладено на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500 гривень.

Вказану постанову направлено позивачу рекомендованим повідомленням АТ Укрпошта №529 (отримано позивачем 21.01.2025).

З урахуванням зазначеного висновок суду першої інстанції щодо не вручення повістки не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи, є помилковим, оскільки справа про адміністративне правопорушення розглядалась не в суді, а позивача повідомлено про дату, час та місце розгляду ще 13.01.2025.

Щодо висновків суду першої інстанції, що 28 грудня 2023 року ОСОБА_1 на ім`я головного інспектора будівельного нагляду Державної інспекції архітектури та містобудування України Рябчинському І.М. подано повідомлення про початок будівництва за адресою: м. Хмельницький, пр-т Миру, 72/4-А, а 9 вересня 2024 року ОСОБА_1 на ім`я головного інспектора будівельного нагляду Державної інспекції архітектури та містобудування України Ільчук Д.Ю. подано декларацію про готовність до експлуатації об`єкта за цією ж адресою, колегія суддів зазначає, що постанова про адміністративне правопорушення, яка оскаржується позивачем №2/2025/02-2-02, стосується самочинної забудови за адресою АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :03:003:0100. В свою чергу, за адресою АДРЕСА_1 , знаходиться ділянка :03:003:0097, до якою в ДІАМ (згідно з актом від 09.01.2025 №2) питання не виникали.

Отже, висновки суду першої інстанції в цій частині також не знаходять свого підтвердження.

Як вбачається з матеріалів справи, та не заперечувалось сторонами у справі на об`єкті будівництва за адресою АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :03:003:0100 проводилась реконструкція, а саме надбудова другого поверху.

Підпунктом 3.21 ДБН А.2.2-3-2014 визначено, що реконструкція - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його технікоекономічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011 затверджено Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт .

Згідно з п.2 Порядку № 466 будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту.

Відповідно до п.5 Порядку № 466 визначено, що будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта; видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».

З урахуванням вказаного, матеріали справи, підтверджують ту обставину, що позивачем здійснено самочинне будівництво (надбудова) за адресою АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :03:003:0100 без відповідної документації.

Тобто, вказана надбудова збільшує площу будинку шляхом улаштування над його верхнім поверхом одного або декількох додаткових поверхів. Вказані обставини свідчать про здійснення позивачем реконструкції шляхом надбудови другого поверху над існуючим об`єктом без отримання дозвільних документів, що є самочинним будівництвом згідно з ст.376 Цивільного кодексу України та як наслідок правомірне притягнення позивача до адміністративної відповідальності в межах ч.5 ст.96 КУпАП.

Згідно з п.1 ч.3 ст.286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення.

З урахуванням зазначеного, колегія суддів дійшла висновку про залишення рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовної заяви ОСОБА_1 без задоволення.

Тобто, рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 07.04.2025 підлягає скасуванню.

Крім того, колегія суддів зазначає, що окремою підставою для скасування є те, що ОСОБА_1 звернулась до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з адміністративним позовом до Державної інспекції архітектури та містобудування України про скасування постанови №2/2025/02-2-02 від 17.01.2025, хоча й надала копію постанови №3/2025/02-2-02 від 17.01.2025.

В свою чергу, суд першої інстанції, даній обставині, оцінку не надавав, адміністративний позов без руху не залишав, уточнення вимог адміністративного позову матеріалами справи не вбачається, а тому колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції розглянув питання, яке не було предметом адміністративного позову, в свою чергу питання, яке визначене позивачем, як предмет позову, суд першої інстанції не розглянув.

Тобто, в межах абз.2 ч.2 ст.317 КАС України (порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи) дана обставина є окремою підставою для скасування рішення суду першої інстанції.

Відповідно ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Отже, ст.2 КАС України та ч.4 ст.242 КАС України вказують, що судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до ч. 2 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно з ч. 1 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Відповідно до абз.2 ч.2 ст.317 КАС України порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу Державної інспекції архітектури та містобудування України задовольнити повністю.

Рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 07 квітня 2025 року скасувати.

Прийняти нову постанову, якою залишити постанову Державної інспекції архітектури та містобудування України №2/2025/02-2-02 від 17 січня 2025 року без змін, а позовну заяву ОСОБА_1 без задоволення.

Постанова суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає в межах ч.3 ст.272 КАС України.

Головуючий Драчук Т. О.

Судді Полотнянко Ю.П. Смілянець Е. С.