Справа № 500/4170/24
Суддя: Довга Ольга Іванівна
Дата ухвалення: 2025-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

15 травня 2025 рокуЛьвівСправа № 500/4170/24 пров. № А/857/15030/25

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючий-суддя Довга О.І.,

суддя Запотічний І.І.,

суддя Шинкар Т.І.

розглянувши у порядку письмового провадження в м. Львові заяву Військової частини НОМЕР_1 про відвід судді Шевчук С.М. від розгляду справи № 500/4170/24 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Восьмого апеляційного адміністративного суду знаходиться справа №500/4170/24 (пров. №А/857/15030/25).

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Восьмого апеляційного адміністративного суду від 16.04.2025 справу № 500/4170/24 передано колегії суддів: головуючий суддя Шевчук С.М., судді Нос С.П., Кухтей Р.В.

12.05.2025 до апеляційного суду надійшла заява Військової частини НОМЕР_1 про відвід судді Шевчук С.С., на підставі пунктів 4 ч. 1 ст. 36 КАС України.

Заявлений відвід обґрунтовано тим, шо при поданні апеляційної скарги апелянтом до суду було подано Довідку від 29.01.2024 року №45/24 з відомчого обліку Міністерства оборони України в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, згідно якої правовий статус Військової частини НОМЕР_1 - без права юридичної особи, організаційно-правова форма за КОПФГ 610 Відокремлений підрозділ.

Наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 28.05.20224 року № 97 Про затвердження національних стандартів України, державних класифікаторів України, національних змін до міждержавних стандартів, внесення зміни до наказу Держспоживстандарту України від 31 березня 2004 року № 59 та скасування нормативних документів, затверджено державний класифікатор України ДК 002:2004.

Згідно класифікації організаційно-правових форм господарювання ДУ 002:2004, код 610 необхідно розуміти у значенні «філія» (інший відокремлений підрозділ) без статусу юридичної особи.

Отже, як зазначає заявник, відповідно до ч. 6 ст. 18 КАС України, в редакції Закону № 3224-ІХ від 19.10.2023 року, у Військової частини НОМЕР_1 відсутній обов`язок реєстрації електронного кабінету в підсистемі Електронний суд в обов`язковому порядку.

Суддя Восьмого апеляційного адміністративного суду Шевчук С.М. дійшла висновку про обов`язковість реєстрації Військовою частиною НОМЕР_1 електронного кабінету в ЄСІТС в обов`язковому порядку, застосувала процесуальні норми абзацу 1 частини 6 статті 18 КАС України, в редакції Закону № 3200-ІХ від 29.06.2023 року, що втратили чинність, чим порушила норми матеріального права, що в свою чергу, на думку заявника, викликає сумнів у неупередженості та об`єктивності даного судді.

За правилами ч. 8 ст. 40 КАС України вирішення питання про відвід здійснюється в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю - доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи заяви про відвід судді, колегія суддів дійшла висновку, що заяву про відвід судді Шевчук С.М. слід визнати необґрунтованою, з таких підстав.

Відповідно до ст. 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених ст. 37 цього Кодексу.

Статтею 37 КАС України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді першої інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому її розгляді у першій інстанції після скасування попередніх рішення, постанови або ухвали про закриття провадження в адміністративній справі. Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови або ухвали суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах першої і апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови або ухвали суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення, крім випадку, коли проведення врегулювання спору за участю судді було ініційовано суддею, але до закінчення встановленого судом в ухвалі про відкриття провадження у справі строку сторона заперечила проти його проведення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду, винесеного за результатами нового розгляду цієї справи. Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення за виключними обставинами у цій адміністративній справі. Положення цієї частини не застосовуються у випадку розгляду заяви про перегляд судового рішення за виключними обставинами з підстав, визначених пунктом 3 частини п`ятої статті 361 цього Кодексу, Великою Палатою Верховного Суду.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Водночас ч. 4 ст.36 КАС України встановлено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Крім цього, питання дотримання колегією суддів норм процесуального права під час розгляду конкретної адміністративної справи не може бути предметом з`ясування в межах вирішення питання про відвід.

Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, кожному гарантовано право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини існування безсторонності суду для цілей п.1 ст.6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (і) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Практика цього Суду свідчить, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Коли це стосується органу, який засідає як суд присяжних, то визначається окремо від персональної поведінки його членів, чи існують явні факти, що ставлять під сумнів неупередженість органу в цілому. Так само й у вирішенні питання щодо існування легітимних причин, сумнівів у неупередженості конкретного судді (п.45-50 рішення ЄСПЛ у справі «Морель проти Франції»; п. 23 рішення ЄСПЛ у справі «Пескадор Валеро проти Іспанії») або органу, що засідає у вигляді суду присяжних (п.40 рішення ЄСПЛ у справі «Лука проти Румунії»), позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є наявність обґрунтованості сумніву в неупередженості суду (п.44 рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії»; п.30 рішення ЄСПЛ у справі «Пабла Кю проти Фінляндії»; п.96 рішення ЄСПЛ у справі «Мікалефф проти Мальти»).

ЄСПЛ в п.49 рішення у справі «Білуха проти України» вказав, що наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно об`єктивного критерію цей суд указує на те, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (п.52 рішення у справі «Білуха проти України»).

Необхідно зазначити, що наведені у заяві про відвід мотиви, не можуть бути підставою для відведення судді, оскільки такі мотиви свідчать фактично про незгоду з процесуальними діями (рішеннями) судді Шевчук С.М., що в свою чергу, не може бути підставою для відводу суддів відповідно до ч .4 ст. 36 КАС України.

З огляду на викладене колегія суддів дійшла висновку про відсутність обґрунтованих сумнівів у неупередженості та об`єктивності судді, а обставини, які викладені у заяві про відвід, не свідчить про його упередженість або певну зацікавленість у наслідках розгляду даної справи. Будь-яких інших підстав, які викликали б сумнів в об`єктивності та неупередженості судді, колегією суддів не встановлено, а тому заява про відвід не підлягає до задоволення.

Враховуючи наведене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що обставини наведені заявником у заяві про відвід судді Шевчук С.М. не є підставою для задоволення заяви про відвід.

Будь-яких інших підстав, які викликали б сумнів в об`єктивності та неупередженості судді судом не встановлено.

Враховуючи викладене, в задоволенні заяви про відвід слід відмовити.

Керуючись ст. 36, ст. 37, ст. 38, ст. 39, ст. 40, ст. 325, ст. 328 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

у задоволенні заяви Військової частини НОМЕР_1 про відвід судді Шевчук С.М. у справі № 500/4170/24 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О. І. Довга
судді І. І. Запотічний
Т. І. Шинкар