Справа № 160/2922/21
Суддя: Т.В. Смішлива
Дата ухвалення: 2025-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

14 травня 2025 рокум. ДніпроСправа № 160/2922/21

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Смішлива Т.В., розглянувши матеріали справи за позовом Акціонерного товариства «Українська залізниця» до Південного офісу Держаудислужби про визнання протиправним та скасування висновку,

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду з Київського окружного адміністративного суду надійшла адміністративна справа № 160/2922/21 за позовом Акціонерного товариства «Українська залізниця» (далі - позивач) до Південного офісу Держаудислужби (далі відповідач), у якій позивач, з урахуванням заяви про уточнення вимог, просить суд визнати протиправними та скасувати висновок Південного офісу Держаудислужба від 21.12.2020 про результати моніторингу закупівлі № UA -2020-03-03-004762-а.

В обґрунтування вимог зазначено, що позивачем в особі регіональної філії Придніпровська залізниця» року на електронному торговому майданчику Smarttender.biz оприлюднено оголошення №UA-2020-03-03-004762-a (закупівля No5383852) про проведення відкритих торгів на закупівлю дизельного палива - ДК 021:2015:09130000-9 з кінцевим строком подання пропозицій 30.04.2020.

За наслідками торгів переможцем визнано ТОВ «ВОГ КАРД», із яким укладено договір купівлі від 21.05.2020 №ПР/НХ-20360/НЮ на суму 2971800,00 гривень.

В подальшому, 23.12.2020 на сайті Smarttender.biz Південним офісом Держаудитслужби цієї публіковано висновок від 23.12.2020, який складено за результатами здійснення моніторингу купівлі № 5383852 (№UA-2020-03-03-004762-a).

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.04.2021 відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.06.2021 судом вирішено подальший розгляд справи № 160/2922/21 здійснювати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 06.07.2021.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.08.2021 продовжити строк підготовчого провадження у справі № 160/2922/21 на 30 днів, підготовче засідання призначено на 02.09.2021.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.09.2021 адміністративну справу № 160/2922/21 за позовом акціонерного товариства Українська залізниця (вул. Єжи Гедройца, 5 м. Київ, 03680, ) до південного офісу Держаудислужби (65012, м. Одеська обл, м. Одеса, вул. Канатна, 83, ) про визнання протиправним та скасування висновку передати за підсудністю до Окружного адміністративного суду міста Києва (01051. м. Київ, вул. Болбочана Петра,8, корпус, 1).

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.01.2022 справу № 160/2922/21 прийнято до провадження, позовну заяву залишена без руху та останньому наданий строк для усунення виявлених судом недоліків, шляхом надання: доказів сплати судового збору за подання адміністративного позову у розмірі 2270,00 грн.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.02.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі, вирішено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 03.03.2025 справу прийнято до провадження та продовжено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 06.05.2025 позовну заяву Акціонерного товариства «Українська залізниця» до Південного офісу Держаудислужби про визнання протиправним та скасування висновку залишено без руху; запропоновано позивачу протягом 5-ти (п`яти) календарних днів з дати отримання цієї ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду: заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з доказами поважності причин його пропуску понад встановлений законодавством строк; уточнену позовну заяву, оформлену відповідно до вимог статті 160, 161 КАС України, конкретизувавши реквізити спірного висновку.

На виконання вимог ухвали суду від 06.05.2025 позивачем подано заяву про поновлення строку звернення до суду, яка обґрунтована тим, що згідно наказу від 20.10.2020 № 342/Н з 20.03.2020 до 31.12.2020 позивач знаходився в режимі простою, який продовжено до 26.02.2021, в подальшому до 30.04.2021, а також з 01.07.2020 наказом від 29.04.2020 №165/Н введено 4 денний робочий день, що має наслідком відсутність необхідної кількості працівників. Введені обмеження є факторами, які немалозначно та безпосередньо впливають на режим роботи підприємства. Також, позивач повідомляв, що на момент опублікування висновку 23.12.2020, у зв`язку із багаточисельними випадками на захворювання COVID 19 серед працівників регіональної філії «Придніпровська залізниця», в тендерному відділу працював не повний штат працівників (додавались копії табелів використання робочого часу за грудень 2020, за січень та лютий 2021 року).

Розглядаючи заяви про поновлення строків звернення до суду, суд зазначає таке.

Регіональна філія «Придніпровська залізниця» ПАТ "Українська залізниця" 03.03.2020 оголосило про проведення відкритих торгів UA-2020-03-03-004762-a з предмету закупівлі дизельне паливо (талони або скретч- картки (Украі?на)) - 130 000 л «ДК 021:2015: 09130000-9 Нафта і дистиляти».

09.04.2020 внесено зміни до тендерної документації.

ТОВ «ЛІВАЙТ ТОРГ» подало тендерну пропозицію 30.04.2020.

ТОВ «ВОГ КАРД» подало тендерну пропозицію 30.04.2020 та в подальшому додаткові документи 12.05.2020.

04.05.2020 позивачем розкрито тендерну пропозицію.

08.05.2020 повідомлено про намір укласти договір з переможцем.

21.05.2020 укладено договір поставки № ПР/НХ-20360 з переможцем.

28.05.2020 укладено додаткову угоду № 1 до договору № ПР/НХ-20360 від 21.05.2020 (опубліковано 28.05.2020).

Наказом № 439 від 01.12.2020 «Про початок моніторингу процедур закупівель» відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», пункту 9 Положення про Південний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Державної аудиторської служби України від 02.06.2016 № 23, відповідачем почато моніторинг процедур закупівель за № UA-2020-03-03-004762-a з. підстав отримання від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

10.12.2020 відповідачем здійснено запит про надання пояснень: У межах проведення моніторингу процедури відкритих торгів за предметом закупівлі ДК 021:2015: 09130000-9 Нафта і дистиляти (дизельне паливо (талони або скретч-картки (Україна)) - 130 000 л), (інформацію оприлюднено в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2020-03-03-004762-a) та відповідно до пунктів 6 та 11 статті 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», частини п`ятої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі Закон) та підпунктів 2 та 9 пункту 6 Положення про Південний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Державної аудиторської служби України від 02 червня 2016 року № 23, постала потреба в отриманні пояснення із наступних питань: 1) яким чином Замовник може обґрунтувати рішення про відповідність тендерної пропозиції учасника Товариство з обмеженою відповідальністю «ВОГ КАРД» умовам тендерної документації (протокол розгляду тендерних пропозицій від 08.05.2020 № 852-2) у той час, коли учасником ТОВ «ВОГ КАРД» не надано у складі тендерної пропозиції сканованих копій документів, завірених учасником, які підтверджують стосунки з виробником, а саме не надано: ані договору з виробником, ані сертифікату дистриб`ютора, представника, дилера, ані листа виробника про представництво його інтересів учасником, ані для іноземного виробника інформаційної довідки від учасника в довільній формі, що містить інформацію щодо: найменування виробника(ів) продукції, міста та країни походження товару; інформацію щодо наявності договірних відносин або про представництво виробника (вимога Замовника відповідно до пункту 4 Додатку 3 до тендерної документації). При цьому згідно наявної у складі тендерної пропозиції інформації та документів учасником ТОВ «ВОГ КАРД» запропоновано до постачання товар виробництва ВАТ «Мозирський нафтопереробний завод» Республіка Білорусь, але у складі тендерної пропозиції відсутня будь-яка інформація щодо підтвердження наявності договірних відносин або про представництво виробника з боку учасника ТОВ «ВОГ КАРД». Пояснення, інформацію та документи необхідно надати через електронну систему закупівель протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення цього запиту.

Позивачем не надано відомостей та пояснень на запит.

22.12.2020 щодо надання інформації про усунення порушень замовником відповідач стосовно процедури закупівлі UA-2020-03-03-004762-a ДК 021:2015:09130000-9: Нафта і дистиляти (дизельне паливо (талони або скретч-картки (Україна)) очікуваною вартістю 3472560,00 грн (далі ЗАКУПІВЛЯ) повідомило таке.

Відповідно до змісту документів, представлених у складі пропозиції ТОВ «Вог Кард», виробником товару є ВАТ «Мозирський нафтопереробний завод». Таким чином, має місце зв`язок між безпосереднім виробником та постачальником через так званий «ланцюг» дилерів та субдилерів. За інформацією, що розміщена у вільному доступі на власному офіційному сайті ВАТ «Мозирський нафтопереробний завод» - виробника продукції (https:mnpz.by/partners/), реалізація нафтопродуктів виробництва ВАТ "Мозирський НПЗ" на експорт здійснюється на конкурсній основі через ЗАТ «Білоруська нафтова компанія» ( БНК). Разом з тим, за інформацією, що розміщена у вільному доступі на власному офіційному сайті ЗАТ «Білоруська нафтова компанія ( www.bnk.by/company/wiew/reprezent), Товариство з обмеженою відповідальністю «БНК-УКРАЇНА» визначено, як дочірня компанія ЗАТ «Білоруська нафтова компанія» і є провідним імпортером нафтопродуктів виробництва білоруських нафтопереробних заводів, що здійснює свою діяльність на ринку України з 2010 року. Засновниками ТОВ «БНК-УКРАЇНА» є ЗАТ «Білоруська нафтова компанія» і РУП «Виробниче Об`єднання «Белоруснефть». В свою чергу, у тендерній пропозиції ТОВ «Вог Трейд» міститься копія договору ТОВ «БНК-УКРАЇНА» з ТОВ «ВОГ ТРЕЙД РЕСУРС», а також кінцевою ланкою у ланцюгу виробник-постачальник представлено копію договору ТОВ «ВОГ ТРЕЙД РЕСУРС» з ТОВ «Вог Кард» . З огляду на зазначене, через так званий «ланцюг» дилерів та субдилерів прослідковується наявність зв`язку між безпосереднім виробником та постачальником продукції. Голова тендерного комітету О.О.Левченко.

21.12.2020 відповідачем оприлюднено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-03-03-004762-a, затверджений 21.12.2020.

30.12.2020 позивачем укладено з переможцем додаткову угоду № 2 до договору № ПР/НХ-20360 від 21.05.2020, яку опубліковано 31.12.2020.

Отже, оскаржуваний позивачем висновок оприлюднений в електронній системі публічних закупівель «Prozorro» 21.12.2020, при цьому, кінцевим строком на його оскарження вказано 07.01.2021.

Натомість позивач звернувся до суду з відповідним позовом 26.02.2021 (що підтверджено відміткою діловодства суду про реєстрацію), тобто з пропуском встановленого законом строку.

Позивачем в заявах про поновлення строку звернення до суду вказано причини не своєчасного звернення до суду:

- запроваджений в країні карантину COVID-19, через який захворіли працівники позивача;

- знаходження позивача в режимі простою з 20.03.2020 до 31.12.2020, який продовжено до 26.02.2021, в подальшому до 30.04.2021, а також з 01.07.2020 введено 4 денний робочий день.

Частиною першою статті 118 КАС України передбачено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Відповідно до частини першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення її прав, свобод чи інтересів.

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів).

При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

В силу вимог частини десятої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Отже, спеціальним Законом України «Про публічні закупівлі» визначено скорочений строк звернення до суду щодо оскарження замовником висновку за результатами моніторингу, який становить 10 робочих днів з дня оприлюднення висновку в електронній системі закупівель.

Матеріалами справи підтверджено факт пропуску позивачем строку звернення до суду, що не заперечується останнім.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» (зі змінами) з 12.03.2020 на усій території України установлено карантин з відповідними обмеженнями.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30.03.2020 № 540-ІХ внесено зміни, зокрема до Кодексу адміністративного судочинства України шляхом доповнення розділу VI «Прикінцеві положення» пунктом 3, відповідно до якого під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

18.06.2020 Верховною Радою України прийнято Закон України № 731-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», пунктом 2 якого встановлено, що, зокрема, процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 540-IX від 30.03.2020, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Відповідно до «Прикінцевих та перехідних положень» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» останній набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування.

16.07.2020 вказаний Закон опубліковано у газетах «Голос України» за № 119-120 та «Урядовий кур`єр» за № 135, з огляду на що 17.07.2020 Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» набрав чинності.

Відтак, процесуальні строки, продовжені Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30.03.2020 № 540-IX, закінчилися 06.08.2020.

Разом з тим, запроваджений Законом № 731-ІХ механізм поновлення строку може бути реалізований виключно за умови, якщо особа, яка оскаржує судове рішення, доведе, що неможливість вчинення процесуальної дії була пов`язана з обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

ЄСПЛ у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. У рішенні від 18.10.2005 у справі «МШ «Голуб» проти України» ЄСПЛ зазначив, що право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги, оскільки за своєю природою це право вимагає регулювання з боку держави, яка щодо цього користується певними межами самостійного оцінювання.

Тому посилання позивача на факт запровадження карантину на території України, як на підставу поважності причин пропуску строку, є безпідставним, про що зазначено в ухвалі суду від 06.05.2025.

Водночас, на виконання ухвали суду від 06.05.2025 позивачем не надано доказів, що саме ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (особи, які хворіли та щодо яких надано листки тимчасової непрацездатності) є відповідальними особами та уповноваженими для звернення до суду.

Водночас, позивачем надано листки непрацездатності на ОСОБА_2 (перебувала на лікарняному з 24.11.2020 до 21.12.2020, з 22.12.2020 до 31.12.2020) (том 2 арк. спр. 3-4, 11) та ОСОБА_3 (перебувала на лікарняному з 25.01.2021 до 09.02.2021) (том 2 арк. спр. 6, 7).

Тобто, вказані особи перебували на лікуванні не весь термін, встановлений законом на оскарження висновку № UA -2020-03-03-004762-а від 21.12.2020 (наприклад Мартиненко М.В.) або захворіли вже після закінчення строків на його оскарження ( ОСОБА_4 ).

Тобто, зміст листків непрацездатності вказую на можливість представників позивача своєчасно звернутись з позовом до суду.

Також суд зауважує, що позовну заяву подано адвокатом Галагур З.А., а не складено посадовими особами позивача. Крім того, позовну заяву міг підготувати та подати керівник товариства, дані щодо перебування на лікуванні якого у цей період не надано.

Отже, позивачем не надано суду доказів, які підтверджують об`єктивну причину не можливості своєчасного звернення до суду через карантин та хворобу працівників.

Посилання позивача на знаходження підприємства в режимі простою з 20.03.2020 до 31.12.2020, який продовжено до 26.02.2021, в подальшому до 30.04.2021, а також з 01.07.2020 введення 4 денний робочий день, суд вважає необґрунтованим та відхиляє виходячи з того, що посадовими особами позивача Потаповим М.А. та Главіним М.Ю. здійснювалось підписання додаткових угод (28.05.2020, 31.12.2020), що в черговий раз свідчить про здійснення господарської діяльності позивача та можливість своєчасного звернутись з позовом до суду.

Також слід зазначити, що посадовими особами 31.12.2020 опубліковано додаткову угоду в системі «Прозорро» після опублікування спірного висновку моніторингу 21.12.2020, тобто посадові особи позивача були обізнані про наявність вказаного висновку.

Позивачем не надано доказів неможливості звернення із цим позовом у встановлений законом строк.

Статтею 123 КАС України визначено наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду.

Так, частиною першої зазначеної статті передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею в заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Частинами другою, третьою статті 123 КАС України визначено, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Системний аналіз положень статті 123 КАС України дає підстави для висновку, що передумовою настання відповідних наслідків для позивача у спірних правовідносинах є надання можливості останньому скористатися правом подати заяву, в якій вказати інші причини поважності пропущеного строку, ніж ті, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку у разі визнання їх судом неповажними.

Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

Частина друга статті 44 КАС України покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку звернення до суду.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Водночас, обов`язок доведення обставин, з якими сторона пов`язує поважність причин пропуску строків звернення до суду, покладається на особу, яка звернулася до суду.

Суд зауважує, що строк звернення до суду, як одна із складових гарантії "права на суд", може і має бути поновленим, лише у разі наявності достатніх на те поважних причин.

Наведене дає підстави для висновку, що поновлення встановленого процесуальним законом строку для подання позовної заяви здійснюється судом у виняткових, особливих випадках й лише за наявності обставин об`єктивного і непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на звернення до суду із позовом.

Оскільки позивачем не надано доказів об`єктивної неможливості звернутися до суду з даним позовом, в заяві не наведено поважних причин пропуску строку звернення з надання таких доказів, суд дійшов висновку про необґрунтованість заяви та відсутності підстав для її задоволення та поновлення строку звернення до суду.

Відповідно до частини тринадцятої статті 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до частини п`ятнадцятої статті 171 КАС України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Згідно з пунктами 7, 8 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо:

провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом;

з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Матеріали справи вказують на пропуск позивачем строку звернення до адміністративного суду з цим позовом за відсутності об`єктивних причин.

Частиною третьою статті 240 КАС України про залишення позову без розгляду суд постановляє ухвалу. Ухвала суду про залишення позову без розгляду може бути оскаржена.

Відповідно до частини четвертої статті 240 КАС України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

На підставі вищенаведеного, з урахуванням того, що позивачем не надано доказів поважності пропуску строку звернення до суду, суд доходить висновку, що сукупність наведених обставин є підставою для застосування наслідків, передбачених пунктом 8 частини першої статті 240 КАС України - залишення позову без розгляду.

Керуючись ст.ст. 2, 6-9, 44, 45, п. 8 ч.1 ст. 240, 248, 256, 293-297 КАС України

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду відмовити.

Клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду задовольнити.

Позовну заяву Акціонерного товариства «Українська залізниця» до Південного офісу Держаудислужби про визнання протиправним та скасування висновку залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу про право повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається відповідно до пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

СуддяТ.В. Смішлива