Справа № 460/15658/24
Суддя: О.О. Максимчук
Дата ухвалення: 2025-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

14 травня 2025 рокум. Рівне№460/15658/24

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Максимчука О.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області про визнання протиправним рішення та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В:

1. Стислий виклад позицій учасників справи.

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся через свого представника-адвоката до Рівненського окружного адміністративного суду (далі - суд) з вказаним адміністративним позовом (позовною заявою) до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області (далі - відповідач), в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати наказ начальника ГУ ДСНС України в Рівненській області Захарчука В.В. №433-НК/62 від 14.11.2024, яким накладено дисциплінарне стягнення за невиконання п. 4 протокольного доручення начальника Головного управління від 01.10.2024 №42-П/62 на позивача у вигляді суворої догани та зменшення розміру премії за жовтень 2024 року на 20% від встановленого розміру у вересні 2024 року.

Обґрунтовуючи свої позовні вимоги позивач зазначає про те, що наказом начальника Головного управління ДСНС України у Рівненській області Захарчука В.В. №433-НК/62 від 14.11.2024 на позивача накладено дисциплінарне стягнення за невиконання п. 4 протокольного доручення начальника Головного управління від 01.10.2024 №42-П/62 у виді суворої догани та зменшення розміру премії за жовтень 2024 року на 20 % від встановленого розміру у вересні 2024 року. Позивач вважає таке рішення протиправним, оскільки ним грубо порушено Конституцію України, Кодекс законів про працю України, Кодекс цивільного захисту України, Дисциплінарний статут служби цивільного захисту. Окрім того, звертає увагу, що Головним управління ДСНС у Рівненській області службове розслідування з метою з`ясування всіх обставин, а також уточнення причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня тяжкості правопорушення та розміру заподіяної шкоди не проводилось. На думку позивача його було притягнуто до дисциплінарної відповідальності без встановлення причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня тяжкості правопорушення та розміру заподіяної шкоди, тобто без повного, об`єктивного та всебічного з`ясування всіх обставин. Такі дії та рішення відповідача позивач вважає протиправними та просить позовні вимоги задовольнити повністю.

Відповідач скористався правом на подання відзиву на позовну заяву та подав до суду відзив, у якому відповідач виклав свої заперечення проти позову. Заперечуючи проти задоволення позову відповідач зазначає про те, що протокольним дорученням Головного управління від 30.09.2024 року, відповідно до п. 4 даного доручення, начальнику 5 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Рівненській області (позивачу) була надана вказівка доповісти у встановленому порядку щодо дій, як керівника гасіння пожежі, яка виникла 17.09.2024 на території ПрАТ "Рокитнівський скляний завод та прийняття рішення подачі вогнегасячих засобів (води) через ГПС - 600 з використанням гребінки по АД-ЗО (131) Л21, з терміном виконання до 01.10.2024. Після закінчення терміну надання інформації та у зв`язку із невиконанням п. 4 протокольного доручення начальника Головного управління від 01.10.2024 №42-11/62 заступником начальника Головного управління з реагування на надзвичайні ситуації ГУ ДСНС України у Рівненській області полковником служби цивільного захисту Ігорем Михальчуком було складено доповідну записку, в якій було вказано, що вказівка начальника Головного управління про надання пояснення по вище зазначеному факту, була доведена до позивача, але проігнорована ним, що і слугувало підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани. Відтак відповідач вважає, що саме застосування дисциплінарного стягнення у виді суворої догани до позивача є правомірним та таким, що відповідає нормам чинного законодавства, а тому просить відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

2. Заяви, клопотання учасників справи, інші процесуальні дії у справі.

Позовна заява подана до суду 21.12.2024 шляхом направлення засобами поштового зв`язку, надійшла до суду і була зареєстрована в автоматизованій системі діловодства суду 23.12.2024.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.12.2024 визначено суддю Максимчука О.О. головуючим суддею (суддею-доповідачем) з розгляду справи за вказаною позовною заявою.

Ухвалою від 30.12.2024 суд прийняв вказану позовну заяву до розгляду і відкрив провадження в адміністративній справі, вирішив розгляд справи здійснювати суддею одноособово за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи, встановив відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву та витребував у відповідача докази у справі.

Відповідач скористався правом на подання відзиву на позовну заяву та у строк, встановлений ухвалою суду про відкриття провадження у справі, подав до суду 14.01.2025 відзив, у якому відповідач виклав свої заперечення проти позову та надав витребувані ухвалою суду документи.

14.01.2025 представник відповідача звернувся до суду з клопотанням про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін.

Ухвалою від 17.02.2025 суд відмовив в задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

На момент розгляду справи по суті і ухвалення судом цього рішення інші заяви, клопотання від учасників справи до суду не надійшли, а також суд не здійснював інші процесуальні дії у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо).

З урахуванням вимог частини 4 статті 229 КАС України при розгляді справи в порядку письмового провадження суд не здійснював фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

3. Встановлені судом обставини справи та зміст спірних правовідносин.

Розглянувши наявні у справі матеріали, з`ясувавши доводи та аргументи сторін, на яких ґрунтуються їх позовні вимоги і заперечення, дослідивши подані сторонами письмові докази, суд встановив такі фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини, що враховані судом при вирішення спору по суті.

Позивач проходить службу цивільного захисту в 5 державному пожежно-рятувальному загоні ГУ ДСНС України в Рівненській області, що підтверджується наявним в матеріалах справи контрактом про проходження служби цивільного захисту №352/23 від 10.04.2023, укладеним між позивачем та ДСНС в особі виконуючого обов`язки начальника ГУ ДСНС України в Рівненській області полковника служби цивільного захисту Панюка О.В.

01.10.2024 за №42-П/62 начальником ГУ ДСНС України в Рівненській області ОСОБА_2 направлено протокольне доручення від 30.09.2024, пунктом 4 якого зобов`язано начальника 5 державного пожежнорятувального загону Головного управління ДСНС України в Рівненській області Шахна О.Г. доповісти у встановленому порядку щодо дій як керівника гасіння пожежі, яка виникла 17.09.2024 на території ПрАТ «Рокитнівський скляний завод» за адресою: с. Рокитне вул. Патріотична, 18, та прийняття рішення подачі вогнегасячих засобів (води) через ГПС-600 з використанням гребінки по АД-30 (131) Л21, про виконання доповісти через оперативно-координаційний центр, термін виконання до 01.10.2024. Пунктом 4.3 зобов`язано позивача надати доповідною запискою пояснення щодо низького рівня взяття юридичних зобов`язань та оплати товарів і послуг, термін виконання до 02.10.2024.

07.10.2024 заступником начальника Головного управління з реагування на надзвичайні ситуації Головного управління ДСНС у Рівненській області Михальчуком І.Л. направлена доповідна записка №1398-ДЗ/62 начальнику Головного управління ДСНС України у Рівненській області ОСОБА_2 про невиконання позивачем п. 4 протокольного доручення начальника Головного управління від 01.10.2024 №42-П/62 із пропозицією: за невиконання п.4 протокольного доручення начальника Головного управління від 01.10.2024 №42-П/62, неналежне виконання розпоряджень, доручень, та наказів начальника Головного управління, систематичність порушень, які мали місце в організації служби в підпорядкованих підрозділах загону начальника 5 ДПРЗ ГУ ДСНС України в Рівненській області полковника служби ЦЗ ОСОБА_3 притягнути до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани.

14.11.2024 позивач звернувся з доповідною запискою до начальника Головного управління ДСНС України у Рівненській області Захарчука В.В стосовно доповідної записки начальника відділу персоналу ГУ ДСНС України в Рівненській області від 12.11.2024 №1654-ДЗ/62 та стосовно невиконання п.4 протокольного доручення начальника ГУ ДСНС України у Рівненській області від 01.10.2024 №42-п/62, до якої позивачем долучено письмові пояснення від 14.11.2024.

За результатами розгляду доповідної записки полковника служби цивільного захисту Михальчука І.Л. від 07.10.2024 №1398-Д3/62 та на підставі статей 59, 68 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту начальник Головного управління ДСНС України у Рівненській області ОСОБА_2 виніс наказ №433-НК/62 від 14.11.2024, яким на позивача накладено дисциплінарне стягнення за невиконання п. 4 протокольного доручення начальника Головного управління від 01.10.2024 №42-П/62 у виді суворої догани та зменшення розміру премії за жовтень 2024 року на 20 % від встановленого розміру у вересні 2024 року.

Не погодившись з таким рішенням та діями відповідача, позивач звернувся до суду із адміністративним позовом (позовною заявою) у цій справі з наведеними вище позовними вимогами до відповідача.

4. Нормативно-правове регулювання спірних правовідносин та висновки суду.

Встановивши наведені вище фактичні обставини справи та відповідні їм спірні правовідносини, суд вважає, що до спірних правовідносин за наведених фактичних обставин справи підлягають застосуванню такі норми права та висновки Верховного Суду.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період (ст.101 Кодексу цивільного захисту України (далі- КЦЗ України).

Порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається цим Кодексом та положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України. На рядовий і начальницький склад служби цивільного захисту поширюється дія Дисциплінарного статуту, затвердженого законом.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 103 КЦЗ України про проходження служби цивільного захисту може бути укладено контракт про проходження служби цивільного захисту - з особою, яка призначається на посаду рядового або начальницького складу служби цивільного захисту.

Форма, порядок і правила укладання контракту, припинення (розірвання) контракту, а також наслідки припинення (розірвання) контракту визначаються положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України (частина четверта ст. 103 КЦЗ України).

На підставі ч. 1 ст. 108 КЦЗ України громадяни України, які вперше приймаються на службу цивільного захисту, особисто складають та скріплюють власноручним підписом Присягу такого змісту: "Я, громадянин України (прізвище, ім`я та по батькові), вступаючи на службу цивільного захисту, складаю Присягу та урочисто клянуся завжди залишатися відданим Українському народові, неухильно дотримуватися Конституції та законів України, бути чесним, сумлінним і дисциплінованим. Присягаю з високою відповідальністю виконувати свій службовий обов`язок, вимоги статутів і наказів, постійно вдосконалювати професійну майстерність та всіляко сприяти зміцненню авторитету служби цивільного захисту. Клянуся мужньо і рішуче захищати життя та здоров`я громадян, майно України, її навколишнє природне середовище від надзвичайних ситуацій. Якщо я порушу цю Присягу, готовий нести відповідальність згідно із законами України".

Порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу визначено Положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 №593 (надалі - Положення №593).

Відповідно до п. 2 Положення №593 служба цивільного захисту є державною службою особливого характеру, яка забезпечує пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, вживає заходів до запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідації їх наслідків у мирний час та в особливий період.

Відповідно до п. 3 Положення №593 особами рядового і начальницького складу служби цивільного захисту (далі - особи рядового і начальницького складу) є громадяни, які у добровільному порядку прийняті на службу цивільного захисту за контрактом і яким присвоєно відповідно до цього Положення спеціальні звання.

За приписами п. 29 Положення №593 особи рядового і начальницького складу можуть бути заохочені або притягнуті до дисциплінарної відповідальності у порядку, передбаченому Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту.

У відповідності до п. 31 Положення №593 особи рядового і начальницького складу зобов`язані: чесно і сумлінно додержуватися Присяги служби цивільного захисту, виконувати закони України; добросовісно і в повному обсязі виконувати покладені на них згідно із займаною посадою службові обов`язки; проходити службу цивільного захисту в тих органах і підрозділах цивільного захисту і в тих місцях, де це викликано інтересами служби; додержуватися норм професійної та службової етики; зупинити членство в політичних партіях, організаціях чи рухах на період проходження служби цивільного захисту; додержуватися вимог антикорупційного законодавства; додержуватися законодавства з питань забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків, запобігання і протидії дискримінації, насильству за ознаками статі та сексуальним домаганням; берегти та підтримувати у належному стані передані їм у користування майно і техніку; постійно підвищувати рівень професійних знань, удосконалювати свою майстерність; виявляти повагу до колег по службі, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; щороку проходити комплексний медичний огляд, за необхідності психофізіологічне обстеження і тестування, а в разі погіршення стану здоров`я, прийняття рішення про переміщення по службі в іншу місцевість або інших випадках, що потребують додаткового вивчення стану здоров`я, - проходити позачерговий медичний огляд; сприяти підтриманню порядку і дисципліни; звертатись із службових питань до свого безпосереднього керівника (начальника) і з його дозволу - до старшого прямого керівника (начальника), з особистих питань - до свого безпосереднього керівника (начальника), а у разі, коли він нездатний їх вирішити, - до старшого прямого керівника (начальника); доповідати своєму безпосередньому керівникові (начальникові) про події та обставини, що стосуються виконання службових обов`язків, а також про зроблені їм іншими керівниками (начальниками) зауваження; додержуватися вимог безпеки, вживати заходів до запобігання захворюванню, травматизму, підвищувати повсякденно фізичну загартованість і тренованість, утримуватися від шкідливих для здоров`я звичок; своєчасно подавати відомості про себе, що мають значення для проходження служби цивільного захисту (зміна місця проживання, здобуття освіти, притягнення до адміністративної та кримінальної відповідальності тощо); повідомляти безпосередньому керівникові (начальникові) про місце свого перебування під час відпустки та у разі відсутності на службі з інших поважних причин (перебування на лікарняному тощо); з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час.

Дисциплінарний статут служби цивільного захисту, затверджений Законом України від 05.03.2009 №1068-V (далі - Дисциплінарний статут), визначає сутність службової дисципліни, права та обов`язки осіб рядового і начальницького складу органів та підрозділів цивільного захисту, в тому числі слухачів і курсантів навчальних закладів центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту (далі - особи рядового і начальницького складу), щодо її додержання, види заохочення та дисциплінарних стягнень і порядок їх застосування. Дія цього Статуту поширюється на всіх осіб рядового і начальницького складу, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

За приписами ст. 1 розд. І Дисциплінарного статуту службова дисципліна - бездоганне та неухильне виконання особами рядового і начальницького складу службових обов`язків, установлених Кодексом цивільного захисту України, цим Статутом, іншими нормативно-правовими актами та контрактом про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту (далі - контракт).

Службова дисципліна ґрунтується на усвідомленні особами рядового і начальницького складу своїх службових обов`язків та вірності Присязі, що складається особами рядового і начальницького складу відповідно до закону (ст. 2 розд. І Дисциплінарного статуту).

З огляду на положення ст. 6 Дисциплінарного статуту порушення службової дисципліни є дисциплінарним правопорушенням.

За зразкове виконання службових обов`язків особи рядового і начальницького складу підлягають заохоченню, а за порушення службової дисципліни - несуть дисциплінарну відповідальність згідно із цим Статутом, а також цивільну, матеріальну, адміністративну, кримінальну відповідальність згідно із законом (ст. 7 Дисциплінарного статуту).

За визначенням, наведеним у ст. 8 Дисциплінарного статуту, порушення службової дисципліни - протиправне, винне (умисне чи необережне) діяння або бездіяльність особи рядового чи начальницького складу, спрямоване на недодержання вимог Присяги, зокрема на невиконання або неналежне виконання службових обов`язків, перевищення прав, порушення обмежень і заборон, установлених законодавством з питань проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту, чи вчинення інших дій, що ганьблять або дискредитують особу як представника служби цивільного захисту.

Згідно з ст. 57 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення накладаються на осіб рядового і начальницького складу за порушення ними службової дисципліни.

Відповідно до ст. 58 Дисциплінарного статуту грубим дисциплінарним проступком вважається факт грубого порушення службової дисципліни, а саме: невихід на службу без поважних причин; порушення встановленого керівником органу чи підрозділу цивільного захисту розпорядку дня; вживання алкогольних напоїв чи наркотичних засобів у службовий час, прибуття на службу в нетверезому стані чи стані наркотичного сп`яніння; порушення статутних правил несення служби; втрата службового посвідчення, службових документів; невиконання наказів та розпоряджень начальників, що призвело до неготовності до дій за призначенням та зриву виконання покладених на орган чи підрозділ цивільного захисту завдань; порушення вимог законів та інших нормативно-правових актів, що призвело до псування або втрати закріпленого майна, обладнання та техніки, інших матеріальних збитків, а також завдало шкоди здоров`ю особовому складу органу чи підрозділу цивільного захисту або іншим особам; самовільне відлучення курсантів (слухачів) з розташування навчального закладу; невиконання індивідуальних планів роботи науковим, науково-педагогічним, педагогічним складом, ад`юнктами, докторантами; вчинення інших дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні службових обов`язків, які підривають авторитет органів та підрозділів цивільного захисту, а також не сумісні з подальшим проходженням служби цивільного захисту.

До діянь, що є порушеннями службової дисципліни, також належать: порушення вимог законодавства з питань діяльності органів і підрозділів цивільного захисту; брутальне або зневажливе ставлення до громадян, приниження їх честі та гідності під час виконання службових обов`язків; приховування або недостовірне надання відомостей про себе, що мають значення для проходження служби (зміна місця проживання, притягнення до адміністративної та кримінальної відповідальності); інші діяння, визнані порушеннями службової дисципліни законом та цим Статутом (ст. 59 Дисциплінарного статуту).

Статтею 68 Дисциплінарного статуту передбачено, що на осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) звільнення зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність.

За нормами ст. 81-84 Дисциплінарного статуту накладенню дисциплінарного стягнення передує отримання від порушника дисципліни письмового пояснення. У разі відмови порушника дати письмове пояснення безпосередній начальник такої особи складає про це акт.

Прийняттю начальником рішення про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення за суттєвий грубий дисциплінарний проступок може передувати службове розслідування, яке призначається виданим наказом начальника з метою з`ясування всіх обставин, а також уточнення причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня тяжкості правопорушення та розміру заподіяної шкоди.

Службове розслідування має бути завершено протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей строк може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць.

Порядок проведення службового розслідування визначається спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади з питань цивільного захисту.

Згідно ст. 86 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення може бути накладено не пізніше ніж протягом 30 днів від дня, коли про правопорушення стало відомо начальнику, а у разі проведення за фактом вчинення правопорушення службового розслідування - від дня закінчення службового розслідування, не враховуючи періоду тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці порушника дисципліни.

Про накладення дисциплінарного стягнення на порушника може видаватися наказ, зміст якого доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під її підпис. У разі звільнення зі служби особі рядового або начальницького складу видається витяг з наказу. У разі відмови особи рядового чи начальницького складу від ознайомлення з наказом під її підпис безпосередній начальник складає про це акт (ст. 100 Дисциплінарного статуту).

В цій справі, притягаючи позивача до дисциплінарної відповідальності шляхом накладення дисциплінарного стягнення у виді суворої догани, відповідач виходив з міркувань невиконання позивачем п. 4 протокольного доручення начальника ГУ ДСНС в Рівненській області від 01.10.2024 №42-П/62, а саме у зв`язку з ненаданням позивачем доповіді у визначений в протокольному дорученні строк (до 01.10.2024) щодо гасіння пожежі, яка виникла 17.09.2024 на території ПрАТ «Рокитнівський скляний завод», за адресою: с. Рокитне вул. Патріотична, 18, та прийняття рішення подачі вогнегасячих засобів (води) через ГПС -600 з використанням гребінки по АД - 30 (131) Л21.

З матеріалів справи суд встановив, що позивач звернувся з доповідною запискою щодо невиконання п. 4 протокольного доручення начальника Головного управління ДСНС України в Рівненській області від 01.10.2024 №42-П/62 до начальника ГУ ДСНС в Рівненській області Володимира Захарчука 14.11.2024, до якої позивачем долучено письмові пояснення на 3-х аркушах.

Зі змісту письмового пояснення позивача від 14.11.2024 вбачається, що позивач невиконання п. 4 протокольного доручення начальника від 01.10.2024 пояснює тим, що своєї провини щодо ліквідації пожежі 17.09.2024 на території ПрАТ «Рокитнівський скляний завод» позивач не вбачає.

Позивач в обґрунтування позовних вимог також зазначає, що його притягнуто до дисциплінанрної відповідальності без встановлення причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня тяжкості правопорушення та розміру заподіяної шкоди, тобто без повного, об`єктивного та всебічного з`ясування всіх обставин, позаяк відповідачем не було проведено службове розслідування як це передбачено у ст. 86 Дисциплінарного статуту.

З цього приводу суд зазначає, що за нормами Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 05.05.2015 року №515 (далі - Інструкція), метою проведення службового розслідування є встановлення: обставин (часу, місця) і наслідків порушення службової дисципліни; осіб, винних у вчиненні порушення службової дисципліни, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали передумови для їх спричинення; наявності причинного зв`язку між порушенням службової дисципліни особи (осіб), щодо якої (яких) було призначено службове розслідування, та його наслідками; причин порушення службової дисципліни та умов, що йому сприяли; вимог чинного законодавства, які було порушено; ступеня провини кожної з осіб, причетних до порушення службової дисципліни, та мотивів протиправної поведінки особи (осіб) рядового чи начальницького складу, її (їх) ставлення до скоєного.

Підставами для призначення службового розслідування є інформація, викладена в рапортах, заявах, скаргах осіб рядового і начальницького складу, державних службовців та працівників ДСНС України, матеріалах перевірок (інформація, одержана за результатами заходів контролю), письмових зверненнях громадян, повідомленнях правоохоронних органів, органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій та їхніх посадових осіб, об`єднань громадян, а також опубліковані засобами масової інформації інформативні дані про події, що потребують з`ясування обставин, за яких вони сталися (п.2 розділу ІІ Інструкції).

Пунктом 1 Розділу ІІІ Інструкції передбачено, що рішення про проведення службового розслідування приймається начальником, який має право видавати письмові накази та накладати на підлеглого дисциплінарні стягнення.

Щодо посилань позивача на ст. 83 Дисциплінарного статуту суд зауважує, що в ст. 83 Дисциплінарного статуту йдеться про проведення службового розслідування в разі суттєвого грубого дисциплінарного проступку, при цьому з витягу з наказу від 14.11.2024 №433-НК/62 вбачається, що на позивача накладено дисциплінарне стягнення у відповідності до ст. 59, 68 Дисциплінарного статуту, яке не відноситься до грубих дисциплінарних проступків, визначених в ст. 58 Дисциплінарного статуту.

У ст. 58 Дисциплінарного статуту визначено, що грубим дисциплінарним проступком вважається факт грубого порушення службової дисципліни, а саме: невихід на службу без поважних причин; порушення встановленого керівником органу чи підрозділу цивільного захисту розпорядку дня; вживання алкогольних напоїв чи наркотичних засобів у службовий час, прибуття на службу в нетверезому стані чи стані наркотичного сп`яніння; порушення статутних правил несення служби; втрата службового посвідчення, службових документів; невиконання наказів та розпоряджень начальників, що призвело до неготовності до дій за призначенням та зриву виконання покладених на орган чи підрозділ цивільного захисту завдань; порушення вимог законів та інших нормативно-правових актів, що призвело до псування або втрати закріпленого майна, обладнання та техніки, інших матеріальних збитків, а також завдало шкоди здоров`ю особовому складу органу чи підрозділу цивільного захисту або іншим особам; самовільне відлучення курсантів (слухачів) з розташування навчального закладу; невиконання індивідуальних планів роботи науковим, науково-педагогічним, педагогічним складом, ад`юнктами, докторантами; вчинення інших дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні службових обов`язків, які підривають авторитет органів та підрозділів цивільного захисту, а також не сумісні з подальшим проходженням служби цивільного захисту.

Водночас, в застосованому до позивача ст. 59 Дисциплінарного статуту визначено перелік діянь, що є порушеннями службової дисципліни, а саме: порушення вимог законодавства з питань діяльності органів і підрозділів цивільного захисту; брутальне або зневажливе ставлення до громадян, приниження їх честі та гідності під час виконання службових обов`язків; приховування або недостовірне надання відомостей про себе, що мають значення для проходження служби (зміна місця проживання, притягнення до адміністративної та кримінальної відповідальності); інші діяння, визнані порушеннями службової дисципліни законом та цим Статутом.

Суд звертає увагу, що ні Дисциплінарний статут ні Інструкція від 05.05.2015 року №515 не містить імперативних приписів щодо обов`язковості проведення службового розслідування за фактами порушення службової дисципліни.

Водночас судом встановлено, що в своїх письмових поясненнях від 14.11.2024 позивач ініціював питання щодо проведення службової перевірки по вищевказаним фактам.

У відповідності до п. 24 Положення №593 особа рядового і начальницького складу має право на проведення службового розслідування за її вимогою з метою зняття безпідставних, на її думку, звинувачень або підозри щодо порушення нею законодавства, службової дисципліни, зловживань чи інших правопорушень у службовій діяльності.

Суд враховує ту обставину, що надання позивачем 14.11.2024 його письмових пояснень разом з доповідною запискою співпадає з датою винесення оскаржуваного наказу про накладення дисциплінарного стягнення, при цьому матеріали справи не містять доказів того, що такий запит був ініційований позивачем пізніше ніж винесення оскаржуваного наказу, як і того, що відповідач будь-яким чином відреагував на таку заяву позивача про проведення або відмову у проведенні службового розслідування за ініціюванням позивача.

Суд зазначає, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Тобто, недотримання працівником ДСНС службової дисципліни, неналежне виконання службових обов`язків може містити ознаки дисциплінарного проступку. При цьому, обставини дисциплінарного проступку мають встановлюватися під час службового розслідування, а питання про застосування того чи іншого виду дисциплінарного стягнення слід вирішувати з урахуванням характеру проступку, обставин, за яких його вчинено, яку завдано (могло бути завдано) шкоду.

Такий висновок суду узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постановах від 04.12.2019 у справі №825/1203/17 та від 22.04.2020 у справі №826/23872/15.

За висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 16.05.2018 у справі №712/6576/17, складовими дисциплінарного проступку, що характеризують його об`єктивну та суб`єктивну сторони, є: дії (бездіяльність) працівника; невиконання або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між його діями (бездіяльністю) та невиконанням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність роботодавцем наявності будь-якої з цих складових виключає наявність дисциплінарного проступку.

Разом з тим, саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази про факти вчинення працівником дисциплінарного проступку.

Крім того, за твердженням позивача, відповідачем під час винесення оскаржуваного наказу порушено строк притягнення до дисциплінарної відповідальності, передбачений ст. 86 Дисциплінарного статуту, за змістом якого дисциплінарне стягнення може бути накладено не пізніше ніж протягом 30 днів від дня, коли про правопорушення стало відомо начальнику, а у разі проведення за фактом вчинення правопорушення службового розслідування - від дня закінчення службового розслідування, не враховуючи періоду тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці порушника дисципліни.

Так, судом з наявного в матеріалах справи спірного наказу №433-НК/62 встановлено, що такий був прийнятий начальником ГУ ДСНС в Рівненській області 14.11.2024 за результатами розгляду доповідної записки полковника служби цивільного захисту Михальчука І.Л. від 07.10.2024 №1398-ДЗ/62.

Враховуючи вказане, відповідачу було достеменно відомо про невиконання позивачем п. 4 протокольного доручення від 01.10.2024 №42-П/62 (у зв`язку з чим і було накладено дисциплінарне стягнення) саме 07.10.2024 з доповідної записки полковника служби цивільного захисту ОСОБА_4 . Оскільки ст. 86 Дисциплінарного статуту передбачено накладення дисциплінарного стягнення не пізніше ніж протягом 30 днів від дня, коли про правопорушення стало відомо начальнику, отже останнім можливим днем винесення такого наказу є 06.11.2024. Однак відповідачем такий наказ винесений лише 14.11.2024, тобто поза межами 30-денного строку, встановленого ст. 86 Дисциплінарного статуту.

При цьому відповідач в своїх запереченнях на позовну заяву жодним чином не спростовує безпідставність такого пропуску та не наводить належних доказів щодо того, що прийняття оскаржуваного наказу прийнято в межах допустимого строку для прийняття відповідного рішення.

З огляду на вищевикладене, суд звертає увагу, що матеріалами справи доведено наявність порушень з боку суб`єкта владних повноважень процедури прийняття оскаржуваного наказу, зокрема відповідачем пропущено строк притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, а відтак зважаючи на встановлені обставини суд приходить до висновку про те, що оскаржуваний наказ №433-НК/62 від 14.11.2024 року не відповідає критеріям, визначеним частиною 2 статті 2 КАС України та підлягає скасуванню.

Щодо доводів відповідача про порушення позивачем строку звернення до суду з цим позовом суд зазначає, що спірний наказ прийнятий відповідачем 14.11.2024. На виконання ухвали суду від 30.12.2024 відповідачем надано копію витягу з наказу від 14.11.2024 з відміткою про ознайомлення позивача зі змістом такого наказу, зі змісту якого судом встановлено, що позивач 21.11.2024 ознайомився з наказом відповідача від 14.11.2024 №433, про що свідчить напис позивача на вказаному наказі «Не згідний» із засвідченням його особистим підписом позивача.

За загальними правилами, визначеним частинами 1 та 2 статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (абзац 1 частини 2 статті 122 КАС України). Водночас, приписами частини 3 статті 122 КАС України передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині 2 статті 122 цього Кодексу. Таким спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною 5 статті 122 КАС України.

Статтею 93 Дисциплінарного статуту також передбачено, що особа рядового або начальницького складу має право оскаржити накладене на неї дисциплінарне стягнення протягом місяця з дня його накладення старшому за підпорядкованістю начальнику або до суду.

Враховуючи те, що позивач ознайомлений з оскаржуваним наказом лише 21.11.2024, про що свідчить його особистий підпис, та дату звернення позивача до суду з цим позовом 21.12.2024, суд зауважує, що позивачем не пропущено місячний строк звернення до суду з цим позовом з наведеним позовними вимогами.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України та ч. 2 ст. 2 КАС України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частинами 1 статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Правовими положеннями ч. 1 ст. 2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Гарантоване ст. 55 Конституції України й конкретизоване у звичайних законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим.

З наведеного слідує, що суд під час розгляду справи повинен встановити факт або обставини, які б свідчили про порушення прав, свобод чи інтересів позивача з боку відповідача - суб`єкта владних повноважень, створення перешкод для їх реалізації або мають місце інші порушення прав та свобод позивача.

У даному випадку, судом встановлено факт, який свідчить про порушення відповідачем процедури прийняття спірного наказу, зокрема щодо порушення строку притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, з огляду на вищезазначені висновки суду викладені в цьому рішенні.

Суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави (ч. 1 ст. 6 КАС України).

Кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження (ст. 13 Конвенції).

Як зазначено в п. 4.1 Рішення Конституційного суду України від 02.11.2004 р. N 15-рп/2004 суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує захист гарантованих Конституцією та законами України прав і свобод людини і громадянина, прав і законних інтересів юридичних осіб, інтересів суспільства і держави.

Враховуючи встановлені судом у цій справі і описані вище фактичні обставини, відповідні їм правовідносини, застосовані до них судом норми права і висновки Верховного суду про їх застосування, суд дійшов до висновку, що у цій справі наявні фактичні і правові підстави для ухвалення судом рішення про задоволення позову шляхом визнання протиправним та скасування наказу начальника ГУ ДСНС України в Рівненській області №433-НК/62 від 14.11.2024, яким накладено дисциплінарне стягнення за невиконання п. 4 протокольного доручення начальника Головного управління від 01.10.2024 №42-П/62 на позивача у вигляді суворої догани та зменшення розміру премії за жовтень 2024 року на 20% від встановленого розміру у вересні 2024 року.

5. Розподіл судових витрат.

Оскільки суд визнав по суті обґрунтованою позовну вимогу позивача щодо визнання протиправними дій відповідача та зобов`язання його до вчинення певних дій, то понесені позивачем витрати зі сплати судового збору у зв`язку із розглядом справи (за подання позовної заяви) підлягають присудженню на його користь у розмірі 1211,20 грн за рахунок бюджетних асигнувань відповідача відповідно до правил частини 1 статті 139 КАС України.

Керуючись статтями 241-246, 255, 257-262, 295 КАС України, суд

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області про визнання протиправним рішення та скасування наказу - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області Захарчука В.В. №433-НК/62 від 14.11.2024, яким накладено дисциплінарне стягнення за невиконання п. 4 протокольного доручення начальника Головного управління від 01.10.2024 №42-П/62 на ОСОБА_1 у вигляді суворої догани та зменшення розміру премії за жовтень 2024 року на 20% від встановленого розміру у вересні 2024 року.

Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області понесені витрати по сплаті судового збору за подання позовної заяви у розмірі 1211,20 грн (одна тисяча двісті одинадцять гривень двадцять копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 );

Відповідач: Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області (місцезнаходження: вул. Гетьмана Полуботка, буд. 37, м. Рівне, Рівненська обл., 33028; ).

Суддя Олександр МАКСИМЧУК