Справа № 320/21976/25
Суддя: Білоус А.Ю.
Дата ухвалення: 2025-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

14 травня 2025 року м.Київ № 320/21976/25

Суддя Київського окружного адміністративного суду Білоус А.Ю., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до Міністерства оборони України, військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати пункт 2 Наказу командира військової частини НОМЕР_1 від 13.04.2022 № 620 Про призначення службового розслідування стосовно втрат та нестач матеріальних засобів військової частини НОМЕР_2 ;

- визнати протиправним та скасувати пункт 16 Наказу командира військової частини НОМЕР_1 від 13.04.2022 № 620 Про призначення службового розслідування стосовно втрат та нестач матеріальних засобів військової частини НОМЕР_3 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ командира військової частини НОМЕР_1 (з основної діяльності) "Про результати службового розслідування стосовно втрат та нестач матеріальних засобів військової частини НОМЕР_3 від 01 травня 2022 року №67 в частині оголошення командиру військової частини НОМЕР_2 підполковнику ОСОБА_1 суворої догани, притягнення командира військової частини НОМЕР_2 підполковника ОСОБА_1 до підвищеної матеріальної відповідальності в рахунок відшкодування заподіяної державі шкоди в розмірі 4794952 (чотири мільйони сімсот дев`яносто чотири тисячі дев`ятсот п`ятдесят дві) гривні 52 копійки та позбавлення його премії, та додаткової винагороди за травень 2022 року в повному обсязі;

- зобов`язати Міністерство оборони України (03168, м. Київ, просп. Повітряних Сил, 6, ) повернути ОСОБА_1 безпідставно стягнуті кошти з грошового забезпечення ОСОБА_1 на виконання оскаржуваного наказу командира військової частини НОМЕР_1 (з основної діяльності) Про результати службового розслідування стосовно втрат та нестач матеріальних засобів військової частини НОМЕР_2 від 01 травня 2022 року №67 у розмірі 446243,08 грн. (чотириста сорок шість тисяч двісті сорок три гривні 08 копійок).

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів (пункт 4); виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (пункт 5).

Згідно з частиною четвертою статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Як убачається зі змісту позовної заяви позивачем наведених вимог не виконано, оскільки позивачем оскаржується, зокрема, пункт 2 та пункт 16 Наказу командира військової частини НОМЕР_1 від 13.04.2022 № 620 Про призначення службового розслідування стосовно втрат та нестач матеріальних засобів військової частини НОМЕР_3 , однак до позовної заяви додано лише витяг із вказаного наказу. Доказів неможливості отримання оскаржуваного наказу суду не надано.

Згідно з частиною шостою статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Частиною п`ятою статті 122 КАС України встановлено, що для звернення до суду в справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Позивач оскаржує наказ командира військової частини НОМЕР_1 від 13.04.2022 №620 Про призначення службового розслідування стосовно втрат та нестач матеріальних засобів військової частини НОМЕР_2 та наказ командира військової частини НОМЕР_1 (з основної діяльності) "Про результати службового розслідування стосовно втрат та нестач матеріальних засобів військової частини НОМЕР_2 від 01 травня 2022 року №67 в частині, однак до суду з позовною заявою звернувся 01.05.2025, тобто з пропуском місячного строку.

У заяві про поновлення пропущеного строку звернення до суду позивач вказує, що він є учасником бойових дій. Указаний строк звернення до суду ним пропущено, оскільки позивач з 17.03.2022 бере участь у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку із військовою агресією російської федерації проти України й він не мав можливості звернутися до суду у визначений законом строк.

Позивач зазначає, що йому 17.03.2024 стало відомо про щомісячне відрахування коштів з грошового забезпечення на виконання вимог п. 16 наказу командира військової частини НОМЕР_1 від 13.04.2022 №620 Про призначення службового розслідування стосовно втрат та нестач матеріальних засобів військової частини НОМЕР_2 під час переведення на службу до іншої військової частини.

З наданих до заяви доказів вбачається, що згідно витягу з наказу командира військової частини НОМЕР_2 від 04.05.2022 ОСОБА_1 з 04.05.2022 виключено зі списків особового складу військової частини НОМЕР_2 та всіх видів забезпечення.

Тобто, переведення позивача на службу до іншої військової частини відбулося 04.05.2022.

З наданого суду витягу з книг грошових стягнень і нарахувань військової частини НОМЕР_4 (2023 рік та 2024 рік) убачається, що станом на 01.01.2023 із ОСОБА_1 стягнуто 222355,70 грн.; станом на 27.02.24 стягнуто 56691,37 грн., з 01.04.2024 по 28.04.2025 стягнуто 167196,01 грн.

Тобто, про стягнення коштів з грошового забезпечення на виконання наказу "Про результати службового розслідування стосовно втрат та нестач матеріальних засобів військової частини НОМЕР_2 від 01 травня 2022 року №67 позивачу було відомо ще в 2022 році.

Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів. При зверненні до суду позивач повинен довести той факт, що не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом одного місяця від дати порушення його прав. У той же час, триваюча пасивна поведінка позивача не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у нього можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.10.2020 в справі №9901/32/20 дійшла висновку, що інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з позовною заявою, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними.

Щодо питання поновлення строку звернення до суду у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, то вказане питання було предметом дослідження Верховним Судом, зокрема у постановах від 04.04.2023 у справі № 140/1487/22, від 23.01.2023 у справі №496/4633/18, від 23.12.2022 у справі № 760/5369/19, від 29.09.2022 у справі №500/1912/22, від 02.06.2022 у справі у №757/30991/18-а.

Так, у вищевказаних постановах Верховний Суд зауважив, що введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

За усталеною практикою Верховного Суду введення воєнного стану може бути визнано судом поважною причиною пропуску відповідного процесуального строку або його продовження за умови, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такою обставиною.

У постанові від 28.11.2022 у справі № 140/11951/21 Верховний Суд вказував, що при оцінці поважності причин пропуску процесуального строку з причини введення воєнного стану в Україні додатково слід брати до уваги, зокрема: територіальне місцезнаходження суду, порядок його функціонування; місце проживання (місцезнаходження) заявника; ведення на відповідній території бойових дій або розташування у безпосередній близькості до такої території, посилення ракетних обстрілів у відповідний проміжок часу, що об`єктивно створювало реальну небезпеку для життя учасників процесу; тривалість самого процесуального строку та часу, який минув із дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали конкретній особі реалізувати своє право (повноваження) у межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску), та інші доречні обставини.

Зважаючи на зазначене, доводи позивача про неможливість своєчасного подання позовної заяви в контексті описаних вище обставин, суд уважає необґрунтованими, оскільки такі не підтверджені достатніми та належними доказами.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України в разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху.

Для усунення недоліків позовної заяви позивачеві потрібно подати до суду заяву на усунення недоліків із зазначенням дати та номера справи, до якої долучити:

належним чином засвідчений наказ командира військової частини НОМЕР_1 від 13.04.2022 № 620 Про призначення службового розслідування стосовно втрат та нестач матеріальних засобів військової частини НОМЕР_2 в повному обсязі;

заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду разом з доказами на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення.

Указані недоліки позовної заяви позивачу необхідно усунути протягом десяти днів з дня наступного за днем отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху.

Надати позивачу десять днів з дня наступного за днем отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви.

Попередити позивача про наслідки невиконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені частиною четвертою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, за якою позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Білоус А.Ю.