Справа № 440/9297/24
Суддя: Ральченко І.М.
Дата ухвалення: 2025-05-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Головуючий І інстанції: Т.С. Канигіна
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2025 р. Справа № 440/9297/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Ральченка І.М.,

Суддів: Катунова В.В. , Подобайло З.Г. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою представника позивача ОСОБА_1 - Малофєєва Артема Івановича на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 20.03.2025, повний текст складено 20.03.25 по справі № 440/9297/24

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Полтавській області

про скасування наказів, поновлення на службі, стягнення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовом, в якому, з урахуванням уточнень, просив суд:

- визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції у Полтавській області № 1649 від 19.07.2024 "Про неналежне виконання службових обов`язків та притягнення до дисциплінарної відповідальності", яким до старшого інспектора сектору адміністративної практики Миргородського РВП Головного управління Національної поліції в Полтавській області майора поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Полтавській області №357 о/с від 24.07.2024 "По особовому складу", зі змінами, внесеними наказом ГУНП в Полтавській області від 28.08.2024 № 420 о/с, яким згідно із пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" звільнено старшого інспектора сектору адміністративної практики Миргородського РВП Головного управління Національної поліції в Полтавській області майора поліції ОСОБА_1 зі служби в поліції;

- поновити ОСОБА_1 на посаді старшого інспектора сектору адміністративної практики Миргородського РВП Головного управління Національної поліції в Полтавській області з 01.08.2024;

- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Полтавській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 01.08.2024 по день прийняття рішення суду про поновлення на посаді.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 20.03.2025 відмовлено у задоволенні позову.

Позивач, не погодившись із рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення суду з підстав порушення судом норм матеріального, процесуального права та прийняти нову постанову, якою позовні вимоги задовольнити у повному обсязі. В обґрунтування апеляційної скарги зазначив, що судом першої інстанції не надано належної оцінки поважності причин відсутності на службі, адже відсутність лікарняного листа не означає відсутності поважних причин, а факт поганого самопочуття, звернення до лікаря та отримання направлення є достатнім підтвердженням об`єктивної неможливості виконання службових обов`язків.

Вказував про перевищення повноважень дисциплінарної комісії під час службового розслідування, що виразилося у виході за межі предмету службового розслідування, врахуванні обставин, що не мають відношення до проступку, самостійному визначенні виду дисциплінарного стягнення.

Крім того, позивач зазначав про безпідставне застосування до нього найсуворішого дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення.

На підставі п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України справа розглянута в порядку письмового провадження, у зв`язку з чим фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції та доводи апеляційних скарг, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Як встановлено судовим розглядом, наказом ГУНП в Полтавській області від 28.09.2022 №424 о/с призначено майора поліції ОСОБА_1 , який прибув з ГУНП в Луганській області на посаду старшого інспектора відділу превенції Миргородського районного відділу поліції з 22.09.2022.

Відповідно до наказу ГУНП в Полтавській області від 20.06.2024 № 599 "Про призначення та проведення службового розслідування" 18.06.2024 до ГУНП в Полтавській області надійшов лист начальника Миргородського РВП ГУНП полковника поліції ОСОБА_2 (№1432упр/115/111/01/24-2024 від 17.06.2024), у якому міститься інформація про те, що старший інспектор сектору адміністративної практики Миргородського РВП ГУНП майор поліції ОСОБА_1 07.06.2024 та 10.06.2024 був безпідставно відсутній на службі. З метою з`ясування обставин зазначеного відповідно до вимог пункту 1 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 №893, призначено за вказаним фактом комісійне службове розслідування у формі письмового провадження.

Наказом ГУНП в Полтавської області від 03.07.2024 № 635 "Про продовження строку проведення службового розслідування" у зв`язку з надходженням рапорту начальника УГІ ГУНП в Полтавській області майора поліції ОСОБА_3 про необхідність продовження строку проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУНП від 20.06.2024 №599, відповідно до вимог частини третьої статті 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, продовжено строк проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУНП від 20.06.2024 №599 "Про призначення та проведення службового розслідування", до 18.07.2024.

Наказом ГУНП в Полтавської області від 17.07.2024 № 673 внесено зміни до персонального складу дисциплінарної комісії, призначеної наказом ГУНП від 20.06.2024 № 599.

18.07.2024 складено висновок службового розслідування, затверджений начальником ГУНП в Полтавській області, за відомостями викладеними у листі начальника Миргородського РВП ГУНП полковника поліції ОСОБА_2 про те, що старший інспектор сектору адміністративної практики Миргородського РВП ГУНП майор поліції ОСОБА_1 07.06.2024 та 10.06.2024 був безпідставно відсутній на службі, установлено недотримання вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пунктів 1, 2, 4, 8 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, та пункту 1 наказу Миргородського РВП ГУНП від 29.12.2023 №202 "Про затвердження розпорядку робочого дня у Миргородському РВП ГУНП", що виразилось у здійсненні прогулу та відсутності на службі більше трьох годин протягом робочого дня без поважних причин 07.06.2024 і протягом усього дня 10.06.2024, незнанні законів, невиконанні наказів керівників, недотриманні правил внутрішнього розпорядку; запропоновано до старшого інспектора сектору адміністративної практики Миргородського районного відділу поліції ГУНП в Полтавській області майора поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом начальника ГУНП в Полтавській області від 19.07.2024 №1649 "Про неналежне виконання службових обов`язків та притягнення до дисциплінарної відповідальності" за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пункту 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пунктів 1, 2, 4, 8 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 1 наказу Миргородського РВП ГУНП від 29.12.2023 №202 "Про затвердження розпорядку робочого дня у Миргородському РВП ГУНП", затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, старшого інспектора сектору адміністративної практики Миргородського районного відділу поліції ГУНП в Полтавській області майора поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції.

Наказом начальника ГУНП в Полтавській області від 24.07.2024 №357 о/с "По особовому складу" згідно із Законом України "Про Національну поліцію" звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) майора поліції ОСОБА_1 , старшого інспектора сектору адміністративної практики Миргородського районного відділу поліції, 24.07.2024. Підставою для видання наказу про звільнення є наказ ГУНП від 19.07.2024 №1649 "Про неналежне виконання службових обов`язків та притягнення до дисциплінарної відповідальності".

Наказом начальника ГУНП в Полтавській області від 28.08.2024 № 420 о/с внесено зміни до наказу ГУНП в Полтавській області від 24.07.2024 № 357 о/с в частині дати звільнення та оголошення вислуги років: зазначено датою звільнення перший робочий день, наступний за днем закінчення тимчасової непрацездатності, зазначеним у документі про тимчасову непрацездатність, а саме: 01.08.2024; підстава: електронний листок непрацездатності.

Позивач, не погодившись зі своїм звільненням, вищенаведеними наказами ГУНП в Полтавській області, звернувся до суду з цим позовом.

Не погодившись із вказаними наказами позивач звернувся до суду із даним позовом.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з правомірності оскаржуваних наказів з огляду на доведеність факту порушення позивачем службової дисципліни.

Колегія суддів погоджується із такими висновками з огляду на наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).

Статтею 3 Закону № 580-VIII встановлено, що у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону України "Про Національну поліцію" завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.

Згідно зі ст. 12 Закону України "Про Національну поліцію" поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань.

Стаття 18 Закону № 580-VІІІ встановлює основні обов`язки поліцейського.

Відповідно по пунктів 1 та 2 частини першої цієї статті, поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно з частиною 1, 2 статті 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень регламентовано Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ, визначається сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ч. 3 ст. 11 Дисциплінарного статуту поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Відповідно до ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Згідно зі статтею 14 Дисциплінарного статуту, з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Частиною 10 статті 14 Дисциплінарного статуту встановлено, що Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Пунктом 6 ч. 1 ст. 77 Закону № 580-VIII передбачено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Судовим розглядом встановлено, що ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону № 580-VIII за вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до наказу від 19.07.2024 № 1649 дисциплінарний проступок, скоєний позивачем, виразився у порушенні ним вимог п. 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1, 2, 4, 8 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 1 наказу Миргородського РВП ГУНП від 29.12.2023 №202 "Про затвердження розпорядку робочого дня у Миргородському РВП ГУНП", затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, яким визначена процедура проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Відповідно до п. 1, 2 розд. ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до вимог п. 4 розд. V Порядку № 893 службове розслідування має встановити: - наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; - наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; - ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; - обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; - відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; - вид і розмір заподіяної шкоди; - причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно п. 2 розд. VІ Порядку № 893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Так, наказом ГУНП в Полтавській області від 20.06.2024 №599 "Про призначення та проведення службового розслідування" з метою з`ясування обставин, викладених у листі начальника Миргородського РВП ГУНП полковника поліції ОСОБА_2 вих.№1432упр/115/111/01/24-2024 від 17.06.2024, адресованого начальникові ГУНП в Полтавській області, призначено за вказаним фактом комісійне службове розслідування у формі письмового провадження; проведення службового розслідування доручено відповідній дисциплінарній комісії (а.с. 125, том 1).

Службовим розслідуванням встановлено, що 17.07.2024 членами дисциплінарної комісії здійснено виїзд до Миргородського РВП ГУНП, де було опитано майора поліції ОСОБА_1 в ході проведення службового розслідування. ОСОБА_1 пояснив, що 07.06.2024 та 10.06.2024 офіційного лікарняного йому ніхто не відкривав. Однак ОСОБА_1 вважає, що в нього була поважна причина не перебувати на службі 07.06.2024 та 10.06.2024, оскільки 07.06.2024 о 09.00 годині він звертався зі свого номеру телефону за медичною допомогою на лінію "103" з адреси: АДРЕСА_1 , з проблемою різкого болю в верхній частині живота, а саме: в області сонячного сплетіння. Після чого приїхала швидка медична допомога, поміряли тиск та вони ж відвезли в лікарню смт. Шишаки в приймальне відділення, де в ОСОБА_1 взяли кров з вени, записали в книгу та чекав лікаря хірурга. Приблизно о 13 год. лікар хірург ОСОБА_4 оглянув ОСОБА_1 та встановив діагноз "гастрит", та лікар, зі слів опитаного ОСОБА_5 пояснив, що йому заборонено лікувати поліцейських та виписав направлення до лікарні МВС м. Полтава. Після чого ОСОБА_1 повернувся до с. Яреськи, збираючись їхати до м. Полтави, але останньому стало зле, почалася блювота згустками крові, відчував себе не задовільно, не міг самостійно пересуватися та не міг самостійно пересуватися на автомобілі.

У цей день позивач нікого з керівництва Миргородського РВП ГУНП не повідомляв, що в нього немає лікарняного та те, що він себе погано почував.

З приводу неперебування 10.06.2024 на роботі, ОСОБА_1 пояснив, що приблизно з 02.00 до 08.00 год. в нього була діарея та блювота згустками крові. Швидку в цей день не викликав. Після чого близько 08.00-09.00 год. ранку ОСОБА_1 поїхав до свого сімейного лікаря, яка оглянула його та зробила електронне направлення до хірурга ОСОБА_4 у Шишацькій лікарні. Сімейний лікар не відкрила лікарняний, оскільки повідомила, що потрібно спочатку звернутися до вищевказаного лікаря хірурга. Після чого близько 10.00 години ОСОБА_1 поїхав до Шишацької лікарні та піднявся до лікаря-хірурга ОСОБА_4 , кабінет якого був зачинений, тому присів його чекати. Лікар прийшов близько 13.00 год., після чого хірург прийняв ОСОБА_1 та сказав, що оглядати його не буде та те, що йому потрібно звертатися до поліклініки МВС в м. Полтава, на що ОСОБА_1 повідомив, що він прибув до нього за електронним направленням. У подальшому лікар сказав вийти та зачекати його. До 15.00 год. ОСОБА_1 чекав лікаря, який так і не прийшов. У цей час останнього нудило та два рази ходив до туалету. Лікарню залишив близько 15.30 год. Оскільки погано себе почував, поїхав до с. Яреськи лікуватися. До м. Полтава не поїхав, оскільки почувався погано.

10.06.2024 ОСОБА_1 нікому з керівництва Миргородського РВП з приводу відсутності лікарняного та поганого самопочуття не повідомляв.

До свого пояснення ОСОБА_1 надав скріншоти, відповідно до яких 10.06.2024 о 09:31 сімейним лікарем ОСОБА_6 йому сформоване направлення 2952-7244-5285- 9632 "30473-00 Панендоскопія до дванадцятипалої кишки". Термін дії до 10.06.2025. Однак, ОСОБА_1 підтверджуючих документів, що він за даним направленням звернувся за медичною допомогою 10.06.2024, не надав. Про це також свідчить активне посилання "записатися за направленням".

Ураховуючи встановлені обставини, у межах службового розслідування дисциплінарною комісією надіслано запити на отримання додаткової інформації до медичних закладів Полтавської області. Так, 09.07.2024 надіслано лист за вих. № 3337-2024 до КП "Полтавський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф Полтавської обласної ради" для отримання інформації: чи звертався майор поліції ОСОБА_1 починаючи з 06.06.2024 по теперішній час, за місцем свого проживання або іншими адресами, для отримання медичної допомоги.

Відповідно до отриманої інформації (лист № а-19/1338 від 11.07.2024) установлено, що за адресою: АДРЕСА_2 , до громадянина ОСОБА_1 , був виклик бригади екстреної медичної допомоги, який надійшов 07.06.2024 о 09.30. Після огляду встановлено попередній діагноз "шлункова-кишкова кровотеча?". Після наданої допомоги згідно із діагнозом хворий госпіталізований до Шишацької лікарні планового лікування. До листа додана копія картки виїзду медичної допомоги № 258.

Також 09.07.2024 надіслано лист за вих. № 3338-2024 до ДУ "ТМО МВС України по Полтавській області" для отримання інформації: чи звертався майор поліції ОСОБА_1 для отримання медичної допомоги або консультацій до вказаного медичного закладу. 10.07.2024 отримано відповідь від ДУ "ТМО МВС України по Полтавській області" (вих. № 33/37-1330), у якій інформації з приводу запитуваної інформації дисциплінарній комісії не надано.

Окрім того, у зв`язку з нововиявленою інформацією, яку надав майор поліції ОСОБА_1 , до КНП "Шишацька лікарня планового лікування" Шишацької селищної ради надіслано лист за вих. № 3893-2024 від 17.07.2024 з проханням надати інформацію: чи звертався за медичною допомогою до вказаної установи з 07.06.2024 по 10.06.2024 включно майор поліції ОСОБА_1 , а також, у разі звернення, надати інформацію, коли саме звернувся та о котрій годині, яким лікарем надавалася медична допомога, з якими симптомами та який результат можливого звернення (відкритий лікарняний лист, встановлений діагноз, термін лікування і т.д.). 18.07.2024 на електронну адресу: надійшла відповідь за вих. №1368 із копіями запитуваних матеріалів, відповідно до яких встановлено, що згідно з медичною документацією (супровідний лист ЕМД № 258 від 07.06.2024 та записів результатів клінічної лабораторії № 248 від 07.06.2024) громадянина ОСОБА_1 о 10:10 год. доставлено бригадою ЕМД з підозрою на шлункову-кишкові кровотечу. У приймальному відділенні закладу був оглянутий лікарем-хірургом ОСОБА_4 . Після фізикального обстеження та лабораторного дослідження діагноз шлункова-кишкова кровотеча був спростований. ОСОБА_1 відмовлено в госпіталізації за відсутністю показів. Ознак втрати працездатності не виявлено, відповідно лікарняний листок не видавався. ОСОБА_1 був скерований в поліклініку МВС.

У подальшому з 07.06.2024 по 10.06.2024 згідно з медичною документацією пацієнт до закладу ні особисто, ні засобами зв`язку не з`являвся. Супровідний талон, клінічний аналіз крові додано до листа.

Для встановлення точної інформації щодо обставин звернення майора поліції ОСОБА_1 за медичною допомогою 07.06.2024 та 10.06.2024 членами дисциплінарної комісії здійснено виїзди до медичних закладів та установ, до яких звертався останній, для опитування працівників медичних закладів.

Так, у ході проведення службового розслідування опитано фельдшера виїзної бригади екстреної медичної допомоги та медицини в смт. Шишаки ОСОБА_7 , яка повідомила, що 07.06.2024 о 09:00 год остання заступила на зміну. О 09:30 год надійшов виклик на службовий планшет від пацієнта ОСОБА_1 для надання медичної допомоги зі скаргою на біль у животі, не пов`язані з травмою. ОСОБА_1 чекав біля під`їзду, з його слів у нього була рвота і шлунково-кишкова кровотеча. Тому ОСОБА_1 був доставлений бригадою до приймального відділення Шишацької ЛПЛ, стан хворого був стабільний (середній), не потребував термінової допомоги. Явних ознак давати медичні препарати не було. З його слів, нещодавно виписаний зі стаціонарного лікування. З метою уточнення діагнозу, ОСОБА_1 було направлено до профільного лікаря. Було оформлено карту виїзду на приймальне відділення. Лікаря бригада не чекала, оскільки стан пацієнта дозволяв залишити його з медичною сестрою приймального відділення.

У ході проведення службового розслідування опитано лікаря-хірурга хірургічно-гінекологічного відділення КПК Шишацької ЛПЛ ОСОБА_8 , який пояснив, що 22.05.2024 після обіду до відділення на прийом прийшов ОСОБА_1 . Про те, що ОСОБА_1 працював керівником СПД в смт. Шишаки, ОСОБА_8 не відомо. Раніше пацієнт звертався до ОСОБА_8 як до лікаря з приводу надання допомоги, а саме: лікування утворень на обличчі близько року чи півтора роки тому. До відділення 22.05.2024 ОСОБА_1 прийшов зі скаргами на біль в області тазу. Після огляду останньому встановлено діагноз хронічний внутрішній геморой ІІ ступеня, стадія загострення. У цей день 22.05.2024 в пацієнта було наявне електронне направлення від сімейного лікаря ОСОБА_6 до хірурга. На підставі діагнозу, ОСОБА_8 створив електронний медичний висновок з 22.05.2024 по 31.05.2024. 01.06.2024 ОСОБА_1 прийшов на прийом і повідомив, що ще є скарги, тому було продовжено лікарняний з 01.06.2024 по 06.06.2024. 06.06.2024 ОСОБА_8 оглянув пацієнта ОСОБА_9 , скарг в останнього не було, тому лікарняний закрив. Рекомендовано амбулаторне лікування на підставі призначення, яке встановлено при першому звертанні. Повторно ОСОБА_1 зі скаргами на здоров`я до лікаря ОСОБА_8 не звертався.

У ході проведення службового розслідування надав пояснення завідувач відділення хірургічно-гінекологічного відділення КНП "Шишацька ЛПЛ" ОСОБА_4 , який повідомив, що 17.05.2024 звернувся до закладу ОСОБА_1 зі скаргою на наявність утворення в частині тіла, яка знаходиться нижче поперекового відділу хребта, біль в утворенні, підвищення температури. Після огляду було встановлено діагноз "абсцедирующий фурункул" та рекомендовано оперативне лікування, на яке хворий дав згоду і було проведено розкриття гнійника та призначено курс антибіотикотерапії та рекомендовані перев`язки з розчином антисептику. Після чого було створено електронний висновок тимчасової непрацездатності з 17.05.2024 по 21.05.2024 та рекомендовано щоденні перев`язки, на які пацієнт з`являвся щоденно до відділення. Більше скарг на здоров`я від ОСОБА_1 не було, тому 21.05.2024 електронний медичний висновок тимчасової непрацездатності був закритий. 07.06.2024 близько 09.00 год. до приймального відділення КНП Шишацької ЛПЛ автомобілем екстреної медичної допомоги було доставлено ОСОБА_1 з підозрою на шлункову-кишкову кровотечу, після обстеження та огляду цей діагноз був спростовано та рекомендовано подальше до обстеження в поліклініці МВС. ОСОБА_1 було роз`яснено, що загрози життю не має, тому в разі скарги, останній повинен звернутися до відомчого лікарняного закладу. Також опитаний ОСОБА_4 додатково пояснив, що 07.06.2024 громадянин ОСОБА_1 дійсно доставлявся о 10:00 год до медичного закладу бригадою ЕМД, останній скаржився на запаморочення, головокружіння та блювоту з домішками крові. ОСОБА_4 провів огляд ОСОБА_1 в приймальному відділенні, виміряв артеріальний тиск та призначив загальний аналіз крові. Після отримання результатів аналізу шлункова-кишкова кровотеча свого підтвердження не знайшла, а тому в госпіталізації ОСОБА_1 було відмовлено у зв`язку із відсутністю показань для цього. ОСОБА_1 рекомендовано до обстеження в амбулаторних умовах поліклініки МВС, при цьому ОСОБА_1 роз`яснено, що протипоказань для несення служби в нього немає, а тому лікарняний лист йому відкрито не буде. ОСОБА_1 покинув медичний заклад близько 12.00.

Після вказаних подій, як зазначив лікар-хірург ОСОБА_4 , ОСОБА_1 до нього за медичною допомогою не звертався, у тому числі і 10.06.2024. Відсутність 10.06.2024 ОСОБА_1 в медичному закладі КНП "Шишацька ЛПЛ" підтверджується і медичною документацією, яка оформлюється під час прийому громадян.

Під час проведення аналізу системи "Портал електронних послуг Пенсійного фонду України" встановлено, що у майора поліції ОСОБА_1 з 01.05.2024 по 07.05.2024, з 08.05.2024 по 12.05.2024, з 13.05.2024 по 16.05.2024, з 17.05.2024 по 21.05.2024, з 22.05.2024 по 31.05.2024, з 01.06.2024 по 06.06.2024 та з 28.06.2024 по 01.07.2024 були відкриті лікарняні листи у різних медичних закладах.

У той же час, інформація про відкриття лікарняного з 07.06.2024 по 10.06.2024 в системі "Портал електронних послуг Пенсійного фонду України" відсутня (рапорт члена дисциплінарної комісії капітана поліції ОСОБА_10 від 10.07.2024 долучено до матеріалів даного службового розслідування).

У ході проведення службового розслідування надано пояснення безпосереднім керівником ОСОБА_1 , начальником сектору адміністративної практики Миргородського РВП ГУНП майором поліції ОСОБА_11 .. Остання пояснила, що наказом начальника Миргородського РВП ГУНП ОСОБА_2 ОСОБА_1 було направлено в розпорядження ВнП № 1 (м. Гадяч) Миргородського РВП ГУНП терміном на 30 діб з 01.05.2024 з метою надання практичної допомоги, з яким позивача було ознайомлено та повідомлено про необхідність прибути до ВнП № 1 в м. Гадяч 01.05.2024. Пізніше, 01.05.2024 ОСОБА_11 дізналася, що в м. Гадяч ОСОБА_1 не прибув, оскільки перебував на лікарняному. Кожного тижня ОСОБА_11 дізнавалася про те, що ОСОБА_1 продовжував лікарняний лист. Потім 20 чи 21 травня 2024 року (точної дати не пам`ятає) в секторі кадрового забезпечення дізналася, що ОСОБА_1 21.05.2024 закриває лікарняний. 22.05.2024 ОСОБА_11 вважала, що останній приступить до роботи у ВнП № 1 Миргородського РВП ГУНП, але ОСОБА_1 після запитання в повідомленнях: чи він на роботі, зателефонувавши, повідомив, що знову пішов на лікарняний. 28.05.2024 ОСОБА_11 повідомила ОСОБА_1 про те, що останньому необхідно прибути до ГУНП для отримання паролів на вхід в Єдиний реєстр судових рішень. ОСОБА_1 повідомив, що 29.05.2024 останній перебуватиме у м. Полтава та отримає конверт з паролем. Вищевказаного числа ОСОБА_1 під підпис отримав пароль.

31.05.2024 ОСОБА_1 повинен був приступити до виконання обов`язків в Миргородському РВП ГУНП, але оскільки останній перебував на лікарняному, до роботи він не приступив. На роботі він з`явився 11.06.2024. Про те, що ОСОБА_1 повинен був приступити до роботи 07.06.2024 ОСОБА_11 дізналася від заступника начальника Миргородського РВП ГУНП підполковника поліції Овчаренка С.О. По суті додаткових питань ОСОБА_11 пояснила, що в період з 3 по 7 червня 2024 в секторі кадрового забезпечення вона цікавилась про перебування ОСОБА_1 на лікарняному, на що отримувала відповідь, що останній лікується, тому з даного приводу ОСОБА_11 не телефонувала до нього. Про те, що ОСОБА_1 закрив лікарняний 06.06.2024 ОСОБА_11 він не повідомив. Про день, коли ОСОБА_1 викликав швидку, він не повідомляв. Та не повідомляв ні на наступний, ні в інші дні. 11.06.2024 ОСОБА_1 приступив до роботи. До вказаної дати опитана ОСОБА_11 вважала, що останній перебував на лікарняному.

При наданні пояснень у ході проведення службового розслідування заступником начальника відділу поліції з превентивної діяльності Миргородського РВП ГУНП підполковником поліції ОСОБА_12 останній, крім іншого, повідомив, що про факт погіршення самопочуття ОСОБА_1 07.06.2024 опитуваному не було відомо, оскільки позивач не телефонував і не повідомляв ні в цей день, ні в наступні дні про необхідність залишення вдома чи відвідати лікаря. Про вихід на роботу ОСОБА_1 він дізнався від безпосереднього керівника ОСОБА_11 11.06.2024. До вказаної дати ОСОБА_12 вважав, що ОСОБА_1 перебуває на лікарняному.

Також у висновку службового розслідування зазначено, що відповідно до пункту 1 наказу Миргородського РВП ГУНП від 29.12.2023 № 202 "Про затвердження розпорядку робочого дня у Миргородського РВП ГУНП" на період дії воєнного стану, тимчасово для поліцейських Миргородського РВП ГУНП затверджено шестиденний робочий тиждень, з початком робочого часу: з 08.30 до 18.15.

Отже, проаналізувавши отримані пояснення поліцейського та медичних працівників, отримані копії документів, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що 07.06.2024 з 08.30 по 12.00 майор поліції ОСОБА_1 був відсутній на службі з поважних причин, а саме: поганого самопочуття та необхідності отримання медичної допомоги. Зазначене підтверджується інформацією, отриманою від лікарів та карткою виїзду медичної допомоги № 258. Однак, у подальшому, отримавши роз`яснення лікаря-хірурга про необхідність звернення до профільного медичного закладу "ДУ ТМО МВС в Полтавській області", дану рекомендацію проігнорував та на службу до Миргородського РВП ГУНП не прибув. При цьому безпосереднього керівника про дані події не інформував та не попереджав, що буде відсутній 07.06.2024 на робочому місці.

10.06.2024 майор поліції ОСОБА_1 отримав направлення від сімейного лікаря для проходження обстеження. Зі слів останнього, він звернувся до лікаря-хірурга ОСОБА_12 (завідувач відділення хірургічно-гінекологічного відділення КНП "Шишацька ЛПЛ"). Однак, підтверджуючих документів майор поліції ОСОБА_1 про звернення до лікаря не надав, та відповідно до отриманої інформації від лікаря-хірурга ОСОБА_4 та копій документів з медичного закладу 10.06.2024 не з`являвся на прийом або обстеження до КНП "Шишацька ЛПЛ". Свого безпосереднього керівника про дані події не інформував та не попереджав, що буде відсутній 10.06.2024 на робочому місці.

Таким чином, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що майор поліції ОСОБА_1 був відсутній на службі без поважних причин більше трьох годин 07.06.2024, починаючи з 13.00 по 18.15 та 10.06.2024 протягом усього дня, що вважається прогулом. Майор поліції ОСОБА_1 , як працівник правоохоронного органу, будучи старшим інспектором сектору адміністративної практики Миргородського РВП ГУНП повинен вимагати від громадян безумовного дотримання вимог чинного законодавства, але своєю поведінкою та вчинками сам допустив їх порушення.

З огляду на викладене, дисциплінарна комісія вважала, що поведінка майора поліції ОСОБА_1 свідчить про відсутність у нього почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та несумісна з подальшим проходженням ним служби в Національній поліції України.

Обставин, що можуть обтяжити відповідальність майора поліції ОСОБА_1 , не встановлено.

Обставиною, що пом`якшує його відповідальність, є наявність заохочень та державних нагород (відзнака Президента "За участь в Антитерористичній операції", оголошена Указом Президента України від 17.02.2016 № 53, відзнака НП України медаль "10 років сумлінної служби", оголошена наказом ЕП України від 03.07.2020 № 710/ос, відзнака НП України медаль "15 років сумлінної служби", оголошена наказом НП України від 03.07.2020 № 839/ос).

Відповідно до службової характеристики від 08.07.2024 майор поліції ОСОБА_1 за час служби та у займаній посаді зарекомендував себе негативно.

Причинами та умовами, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, є особиста недисциплінованість майора поліції ОСОБА_1 .

За висновками дисциплінарної комісії відсутність на службі 07.06.2024 та 10.06.2024 позивача розцінена як факт грубого порушення службової дисципліни, що виявився у вчиненні тяжкого дисциплінарного проступку, який є несумісним з подальшим проходженням служби в органах Національної поліції України (а.с. 113-120, том 1).

У той же час, позивач, заперечуючи проти притягнення до дисциплінарної відповідальності зазначав, що 07.06.2024 (п`ятниця) та 10.06.2024 (понеділок) не знаходився на роботі та керівництво про це не повідомляв, однак, вказував про об`єктивну неможливість виконання службових обов`язків, що на його думку підтверджується фактом поганого самопочуття, звернення до лікаря та отримання направлення від сімейного лікаря для проходження обстеження у хірурга.

При цьому, належного підтвердження поважності причин неприбуття позивача на місце роботи після обіду 07.06.2024 та цілий день 10.06.2024, а також повідомлення керівництва про неможливість прибуття матеріали справи не містять.

Колегія суддів зауважує, що згідно з пунктами 1, 3, 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, слідує, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Проходження служби в поліції, зважаючи на її специфіку та підвищену увагу суспільства, вимагає від особи надзвичайної дисциплінованості та відповідальності за свої дії та вчинки. Поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Відповідно до висновків Верховного Суду в постанові від 22.06.2023 у справі № 420/5657/22 згідно із Дисциплінарним Статутом дисциплінарний проступок є протиправною дією чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Отже, працівник поліції може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності за умови встановлення порушення ним відповідних правових норм, які регулюють його діяльність, враховуючи при цьому усі обставини вчинення таких дій.

Стосовно посилань в апеляційній скарзі на те, що позивач за час служби в поліції не мав жодного дисциплінарного стягнення, при цьому має на утриманні двох малолітніх дітей, крім того, позивач та його дружина з дітьми є внутрішньо переміщеними особами, а тому застосування самого тяжкого стягнення у вигляді звільнення є диспропорційним, колегія суддів зазначає наступне.

Законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку. У свою чергу, відсутність дисциплінарних стягнень в період проходження служби не спростовує вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням відповідних обставин і не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Таких висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 07 березня 2019 року в справі №819/736/18, від 19 травня 2022 року в справі №480/4079/18.

При цьому, відповідно до частин четвертої, п`ятої статті 19 Дисциплінарного статуту обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Разом з тим, досліджена судом першої інстанції службова характеристика ОСОБА_1 від 08.07.2024 містить наступну інформацію: майор поліції ОСОБА_1 за час перебування на посаді старшого інспектора сектору адміністративної практики в підпорядкованому підрозділі зарекомендував себе з негативного боку, як безініціативний та безвідповідальний працівник. У професійному відношенні не прагне до самовдосконалення. До виконання своїх службових обов`язків відноситься байдуже. Не вболіває за результати своєї праці. За характером спокійний, врівноважений, морально стійкий. У будь якій ситуації зберігає виключну холоднокровність. Службові інтереси не ставить вище власних. Службу в Національній поліції не цінує та не дорожить. У поводженні з громадянами та співробітниками тактовний. Шкідливих звичок немає. Фізично розвинутий добре, у стройовому відношенні підтягнутий. Табельною вогнепальною зброєю володіє добре.

Також, згідно з висновком службового розслідування, за час служби в поліції позивач мав два дисциплінарні стягнення. Причинами та умовами, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, є особиста недисциплінованість майора поліції ОСОБА_1 .

Отже, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції про те, що з урахуванням наведеного вище, наведені позивачем факти, не є пом`якшувальними обставинами у розумінні ч. 4 ст. 19 Дисциплінарного статуту, а також не є беззаперечною обставиною, що пом`якшує відповідальність поліцейського у розумінні статті 19 Дисциплінарного статуту.

Так, у ході судового розгляду справи не спростовано висновків службового розслідування щодо відсутності позивача 07.06.2024 та 10.06.2024 на службі.

Таким чином, на підставі висновків службового розслідування наказом начальника ГУНП в Полтавській області від 19.07.2024 №1649 "Про неналежне виконання службових обов`язків та притягнення до дисциплінарної відповідальності" до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції, наказом начальника ГУНП в Полтавській області від 24.07.2024 №357 о/с "По особовому складу" позивача звільнено зі служби в поліції на підставі п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

З огляду на встановленні службовим розслідуванням обставини, колегія суддів приходить до висновку про те, що відповідачем правильно кваліфіковано дії позивача як вчинення дисциплінарного проступку.

Отже, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про правомірність прийняття спірних наказів, оскільки матеріалами службового розслідування встановлено факт порушення позивачем службової дисципліни.

Таким чином, враховуючи тяжкість проступку, наслідки проступку, колегія суддів вважає правомірним притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

З огляду на наведене, колегія суддів приходить до висновку, що при прийнятті оскаржуваних наказів відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлений законом, добросовісно та розсудливо, з урахуванням всіх обставин справи, а тому відсутні підстави для визнання протиправними та скасування спірних наказів.

Оскільки позовні вимоги про поновлення позивача на посаді та виплату грошового забезпечення та додаткової винагороди в період воєнного стану за час вимушеного прогулу є похідними від вимог про скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення зі служби, відтак підстави для їх задоволення також відсутні.

З огляду на викладене, колегія суддів за наслідком розгляду апеляційної скарги, дійшла висновку про те, що позовні вимоги є необґрунтованими та не підлягають задоволенню.

Доводи апеляційної скарги зводяться до переоцінки належним чином проаналізованих судом першої інстанції доказів та не дають підстав вважати висновки суду помилковими, а застосування норм матеріального та процесуального права неправильним.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 311, 315, 316, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 - Малофєєва Артема Івановича - залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 20.03.2025 по справі № 440/9297/24 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя І.М. Ральченко
Судді В.В. Катунов З.Г. Подобайло