Справа № 363/2527/25
Суддя: Дьоміна О. П.
Дата ухвалення: 2025-05-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

"13" травня 2025 р. Справа № 363/2527/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2025 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Дьоміна О.П., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови від 01.04.2025 року за №395/1 по справі про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

12.05.2025 року позивач звернувся до Вишгородського районного суду Київської області із вказаним позовом, в якому просив поновити йому строк на оскарження та скасувати постанову від 01.04.2025 року за №395/1 по справі про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210 КУпАП закривши провадження по справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Частина 6 ст. 161 КАС України наголошує, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ст. 121 КАС України - суд за заявою учасника справи має право поновити пропущений процесуальний строк, встановлений законом, але якщо визнає причини його пропуску поважними.

В даному випадку необхідно зазначити, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Строк звернення до адміністративного суду це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, повинна звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно-правових відносинах або для реалізації владних повноважень.

Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними.

Верховний Суд у постанові від 20.11.2018 р. у справі за №907/50/16, зокрема вказав, що "Позовна давність не є інститутом процесуального права та не може бути відновлена (поновлена) в разі її спливу, але позивач вправі отримати судовий захист у разі визнання поважними причин пропуску позовної давності. Поважність причин пропуску строку звернення до суду визначається в кожному випадку окремо. Питання щодо поважності цих причин, тобто наявності обставин, які з об`єктивних, незалежних від позивача підстав унеможливлювали або істотно утруднювали своєчасне подання позову, вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням наявних фактичних даних про такі обставини."

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними.

В разі пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Як зазначив Європейський Суд з прав людини (справа «Каменівська проти України»), «право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані».

Позивач, звертаючись до суду, на виконання вимог ст. 161 КАС України, посилався на те, що пропуск строку в цьому випадку є поважним оскільки копію оскаржуваної постанови позивач отримав, засобами поштового зв`язку, тільки 04.05.2025 року. На підставі викладеного, суд вважає за необхідне визнати поважними причини пропуску строку та поновити позивачу строк звернення до адміністративного суду.

Вирішуючи питання про відкриття провадження, приходжу до наступного:

Спір виник із публічно-правових відносин та відповідно до статті 19 КАС України належить до юрисдикції адміністративних судів та підлягає розгляду у порядку адміністративного судочинства.

Адміністративний позов відповідає вимогам, встановленим ст. ст. 160, 161 та 172 КАС України, та поданий з дотриманням правил підсудності особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність.

Підстав для залишення позову без руху, повернення або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених КАС України, немає.

Відповідно до частини першої ст. 12 КАС України - адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Згідно із частинами другою та третьою ст. 12 КАС України - спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до п. 10 ч. 6 ст. 12 КАС України, визначено, що справами незначної складності є справи, зокрема, інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно п. 4 ч. 9 ст. 171 КАС України - при прийнятті позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін (ч. 5 ст. 262 КАС України).

З огляду на предмет та підстави позову дана справа підпадає під ознаки незначної складності та не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження. Обставини справи, що згідно ч. 3 ст. 257 КАС України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, наразі також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку з повідомленням (викликом) сторін.

На підставі викладеного, приходжу до висновку, що справа підлягає подальшому розгляду згідно із нормами КАС України в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до ч. 4 ст. 159 КАС України, подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Згідно із вимогами ст. ст. 79, 162, 163, 164, 165 КАС України одночасно з направленням до суду: доказів (крім речових доказів), відзиву, відповіді на відзив, заперечення, пояснення третьої особи щодо позову або відзиву, їх копії повинні бути надіслані іншим учасникам справи, а суду надано документи, що підтверджують їх надіслання.

Керуючись вимогами статей 12, 171, 173-176, 180, 248 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Визнати поважними причини пропуску ОСОБА_1 строку звернення до адміністративного суду з вимогами про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП.

Відкрити провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови від 01.04.2025 року №395/1 по справі про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210 КУпАП.

Призначити справу до розгляду у відкритому судовому засіданні з урахуванням особливостей визначених ст. ст. 268-272, 286 КАС України на 26.05.2025 року на 15 год. 40 хв. у приміщенні Вишгородського районного суду Київської області за адресою: м. Вишгород, вул. Кургузова, 7.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Надіслати позивачу копію ухвали про відкриття спрощеного позовного провадження у справі, відповідачу - копію ухвали про відкриття спрощеного позовного провадження у справі, копію адміністративного позову з копіями доданих до нього документів.

Витребувати у ІНФОРМАЦІЯ_2 належним чином засвідчені копії:

- матеріалів справи про адміністративне правопорушення (у т.ч. титульного аркушу цієї справи та опису документів, що у ній містяться), за результатами розгляду якої було винесено постанову від 01.04.2025 за №395/1 по справі про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210 КУпАП;

- конверту повернутого оператором поштового зв`язку поштового відправлення, вкладенням до якого була повістка від 05.03.2025 за №2740978;

- повідомлення про вручення поштового відправлення, вкладенням до якого була повістка від 05.03.2025 за №2740978;

- згаданої у Постанові від 01.04.2025 за №395/1 довідки оператора поштового зв`язку щодо причин повернення поштового відправлення, вкладенням до якого була повістка від 05.03.2025 за №2740978;

- повістки від 15.08.2024 року за №184775.

Витребувані докази надати до суду до 26.05.2025 року включно. У разі неможливості подати витребувані докази - повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О.П.Дьоміна