Справа № 160/22593/24
Суддя: Букіна Лілія Євгенівна
Дата ухвалення: 2025-05-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

12 травня 2025 рокуСправа №160/22593/24

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Букіна Л.Є., розглянувши заяву Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про відстрочення виконання рішення суду у справі № 160/22593/24 у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

УСТАНОВИВ:

У провадженні Дніпропетровського окружного адміністративного суду перебувала адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.11.2024 року у адміністративній справі № 160/19927/22 позовні вимоги - задоволені частково.

Визнано протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, яка полягає у неприйнятті рішення за результатами проведеного конкурсу №8468 відносно ОСОБА_1 .

Зобов`язано Головне управління Національної поліції в Дніпропетровській області прийняти рішення відносно ОСОБА_1 за результатами проведеного конкурсу №8468 у відповідності до вимог чинного законодавства, з урахуванням висновків суду.

У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

На адресу суду від Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області надійшла заява про відстрочення виконання рішення суду у справі № 160/22593/24, яка вмотивована відсутністю можливості виконати рішення суду, у зв`язку з завершенням дії рішення про ВЛК щодо придатності позивача до служби в поліції.

Розгляд заяви здійснено судом у порядку письмового провадження.

Відповідно до частини 1статті 378 Кодексу адміністративного судочинства України(надалі по тексту також -КАС України) за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Згідно з частиною 2статті 378 КАС України заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Частиною 3статті 378 КАС Українив изначено, що підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

В силу вимог пунктів 1 та 3 частини 4статті 378 КАС України вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:

- ступінь вини відповідача у виникненні спору;

- стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Таким чином, підставою для відстрочення/розстрочення виконання рішення є звернення особи із заявою до суду про відстрочення/розстрочення з обумовленням причин неможливості виконати судове рішення у встановлений законом строк, тобто за доведеністю обставин, що ускладнюють його виконання, або роблять його неможливим (відсутність коштів або присудженого майна в натурі та інше).

Вказана норма не містить конкретного переліку обставин для відстрочення/розстрочення виконання судового рішення, а лише встановлює критерії для їх визначення у вигляді істотного ускладнення виконання рішення або неможливості його виконання.

При цьому, питання розстрочення або відстрочення рішення суду знаходяться в площині процесуального права. Разом із тим, вирішуючи питання про відстрочення/розстрочення виконання рішення, суд із певною свободою розсуду повинен враховувати майнові інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини кожної сторони у виникненні спору, наявність надзвичайних непереборних подій, інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини щодо наявності в заявника коштів чи майна в обсязі, достатньому для своєчасного погашення боргу, а також правової природи такого боргу.

Відповідно до частини 1статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В спірному випадку, в заяві про відстрочення виконання судового рішення у справі № 160/22593/24 відповідач посилається на завершення дії рішення про ВЛК щодо придатності позивача до служби в поліції

На переконання суду, означені обставини у взаємозв`язку із покладеними на відповідача вимогами зобов`язального характеру, не можуть вважатися такими, що істотно ускладнюють виконання рішення суду та/або роблять його неможливим.

З огляду на викладене, заява про відстрочення виконання рішення суду у справі № 160/22593/24 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.248, 378 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про відстрочення виконання рішення суду від 04.11.2024 року в адміністративній справі № 160/19927/22 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена до Третього апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Л.Є. Букіна