Справа № 420/13740/25
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2025-05-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

13 травня 2025 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Дубровна В.А, перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області

встановила :

До суду з позовом звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач , ОСОБА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Одеській області (далі - відповідач, ГУНП в Одеській області), у якому просить:

- визнати протиправними дії Головного управління Національної поліції в Одеській області щодо відмови ОСОБА_1 в нарахуванні та виплаті одноразової грошової допомоги в разі визначення поліцейському інвалідності внаслідок захворювання, поранення (контузії, травми або каліцтва), пов?язаних з проходженням ним служби в органах внутрішніх справ або поліції

- зобов?язати Головне управління Національної поліції в Одеській області повторно розглянути заяву (рапорт) ОСОБА_1 про виплату одноразової грошової допомоги у разі визначення поліцейському інвалідності внаслідок захворювання, поранення (контузії, травми або каліцтва), пов?язаних з проходженням ним служби в органах внутрішніх справ або поліції

- зобов?язати Головне управління Національної поліції в Одеській області призначити ОСОБА_1 виплату одноразової грошової допомоги у разі визначення поліцейському інвалідності внаслідок захворювання, поранення (контузії, травми або каліцтва), пов?язаних з проходженням ним служби в органах внутрішніх справ або поліції.

- визнати протиправними дії Головного управління Національної поліції в Одеській області щодо звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції на підставі п. 3 ч. 4 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» за віком - у разі досягнення встановленого цим Законом граничного віку перебування на службі в поліції.

- зобов?язати Головне управління Національної поліції в Одеській області скасувати наказ про звільнення ОСОБА_1 за віком та видати новий наказ про звільнення за станом здоров?я, у зв?язку з визнанням ОСОБА_1 непридатним до служби в поліції відповідно до медичного висновку, на підставі пунктів 776, 706, 406, 386, 396, 41в, 71в, 23г, 60г графи II Переліку захворювань, що перешкоджають проходженню служби в поліції, затвердженого наказом МВС України №285 від 03.04.2017 (в редакції наказу №331 від 23.05.2024).

Відповідно до ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними), чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї документами, суддя вказує про таке.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк. ( частина п`ята статті 122 КАС України).

При цьому, строк звернення до адміністративного суду починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, підставою звернення до суду з вищевказаними позовними вимогами є лист-відповідь ГУНП в Одеській області від 05.03.2025 року № 9048-2025, яким було відмовлено позивачу у нарахування та виплаті спірної одноразової грошової допомоги у зв`язку з відсутністю для цього підстав.

Відтак, моментом обізнаності позивача про порушення його прав є 05.03.2025 року.

Натомість, до суду з даним позовом позивач звернулась 05 травня 2025 р., що свідчить про недотримання місячного строку на звернення до суду, який сплив 05 квітня 2025 року.

Частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Позивачем разом з позовом надано заяву про поновлення строку звернення до суду, яка обгрунтовна тим, що 05.03.2025 р. він отримав офіційну письмову відмову у наданні одноразової грошової допомоги, в якій прямо вказано, що така допомога не може бути виплачена через те, що звільнення відбулося не за станом здоров`я, а за віком. До цього моменту у нього не було підстав звертатися до суду, оскільки не був належним чином повідомлений про правові наслідки обраної відповідачем підстави звільнення. Також просить врахувати, що в державі триває воєнний стан, запроваджений відповідно до Закону України "Про правовий режим воєнного стану" від 12.05.2015 № 389-УІІІ. Цей режим об`єктивно ускладнює доступ до юридичної допомоги, обмежує можливість вільного пересування, а також звужує здатність громадян своєчасно реагувати на дії державних органів. У сукупності всі ці обставини є поважними причинами пропуску строку звернення до адміністративного суду та повинні бути враховані судом під час розгляду даної заяви.

Вирішуючи питання щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом та наявності підстав для його поновлення з урахуванням вказаних доводів позивача, суд враховує наступне.

Щодо поважності причин, то такими слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася із адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування. Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Разом з тим, позивачем у заяві про поновлення пропущеного строку для звернення до суду не вказуються обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежали від його волевиявлення, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне в звернення до суду, не надано доказів на підтвердження таких обставин.

Щодо покликання позивача на існуючий воєний стан, запроваджений на території України у зв`язку зі збройною агресією Російської Федерації, то суд зауважує, що Верховний Суд неодноразово наголошував, що сам факт запровадження воєнного стану в Україні без обґрунтування неможливості вчинити процесуальну дію у встановлені строки не може вважатися поважною причиною для безумовного поновлення цих строків (постанови ВП ВС від 20.11.2022 у справі № 990/115/22; від 08.12.2022 у справі № 990/102/22, постанова ВС від 29.09.2022 року у справі № 500/1912/22).

Відтак, позивач не навів переконливих доводів щодо вчинення ним усіх необхідних і можливих дій, які вказують на бажання реалізувати його процесуальні права з метою їх захисту.

Згідно ч.1 та ч. 2 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Отже, позивачу пропонується вказати інші підстави для поновлення строку звернення до суду із наданням доказів поважності причин пропуску такого строку.

Таким чином, вищевказані обставини є недоліками позовної заяви та створюють перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 статті 169 КАС України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на викладене, позовна заява відповідно до ч.1 ст.169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст.160, 161,ч. 1 ст. 169 КАС України,

ухвалила:

Позовну заяву залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали шляхом надання заяви про поновлення строку звернення до суду та вказати інші обставини, які можуть бути враховані судом, як поважні для поновлення пропущеного строку із наданням відповідних доказів.

Копію цієї ухвали надіслати позивачу.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя В.А. Дубровна