Справа № 640/20986/21
Суддя: Юрков Едуард Олегович
Дата ухвалення: 2025-05-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЮркова Е.О.
за участі секретаря судового засіданняВолок А.О.
представника позивача Гудима Є.П.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Аудиторської палати України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, -
26 липня 2021 року ОСОБА_1 звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Аудиторської палати України, з вимогами:
- визнати протиправним та скасувати рішення Ради аудиторської палати України від 25.02.2021 №54/9 про притягнення до професійної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення;
- зобов`язати Аудиторську плата України поновити (включити) відомості щодо аудитора ОСОБА_1 в Реєстрі аудиторів та суб`єктів аудиторської діяльності.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що Аудиторська палата України, в особі Ради Аудиторської палати України прийняла рішення від 25.02.2021 №54/9 про притягнення до професійної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення, відповідно до якого позивача було виключено з реєстру аудиторів та суб`єктів аудиторської діяльності. Як на підставу для прийняття рішення, відповідач вказав, що позивач порушив Міжнародні стандарти аудиту під час складання аудиторського висновку для ТОВ «Балтік Фінанс Груп» від 23.04.2020. Позивач зазначає, що аудиторський висновок складено у відповідності з вимогами МСА, а тому рішення є необґрунтованим і прийнятим без належних підстав, з порушенням частин 4-6 статті 42 Закону України «Про аудит фінансової звітності та аудиторську діяльність». Також позивач зазначає, що відповідач порушив строки здійснення дисциплінарного провадження та порушив принцип належно врядування, чим порушив пункт 2.18 Порядку та принцип Верховенства права, який тлумачиться ЄСПЛ. Відповідач не повідомив Позивача про розгляд дисциплінарної справи належним чином, чим порушив пункт 2.11 Порядку. Відповідач позбавив позивача можливості надати свої заперечення та пояснення щодо даної справи, чим порушив вимоги пункту 2.10, пункту 2.11 Порядку. Також зазначає, що відповідач фактично двічі притягує позивача до відповідальності (застосовує найсуворішу санкцію) за одне і теж порушення, чим порушує статтю 61 Конституції України. 3 урахуванням зазначеного, кожна з наведених п`яти вище підстав є самостійною підставою для визнання рішення протиправним у зв`язку із чим звернувся з цим позовом до суду.
08.10.2021 до Окружного адміністративного суду міста Києва від позивача надійшла відповідь на відзив в якій зокрема зазначає, що відповідач у Відзиві та додатках сам же посилається на докази, які лише свідчать про неповідомлення ним Позивача про порушення справи про притягнення до професійної відповідальності. Позивач у позовній заяві наголошував, що Відповідач своєчасно не повідомив Відповідача про відкриття дисциплінарної справи, за наслідком розгляду якої було прийняте оскаржуване Рішення. Водночас, у відповіді на відзив Відповідач вказує, що своєчасно повідомив Позивача про відкриття відповідної справи та надає докази, які начебто свідчать про вказане, з чим категорично не погоджується Позивач. Зокрема, відповідно до ч. 12 ст. 45 Закону України «Про аудит фінансової звітності та аудиторську діяльність»: «12. Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розпис аудитору або представнику суб`єкта аудиторської діяльності та особі, яка ініціювала питання про професійну відповідальність аудитора або суб`єкта аудиторської діяльності, протягом трьох робочих днів з дня прийняття такого рішення». Однак, Відповідач не надав жодного належного доказу, на підтвердження того, що Позивачу таке Рішення було надіслано взагалі та було надіслано вчасно. Відповідач надав лише копію реєстру поштових відправлень, складеного (реєстру) самим же Відповідачем, на яке Відповідач посилається як на факт того, що він начебто направив Позивачу відповідне повідомлення про порушення дисциплінарної справи, зазначив штрих-код поштового відправлення, яке відсутнє у базі даних АТ «УКРПОШТА» та прикріпив незрозумілий чек, з якого взагалі неможливо дізнатись інформацію про те, що саме та куди саме відправляв Відповідач. Відповідач під час розгляду справи взагалі не порушував питання щодо відповідності вимог Аудиторського висновку вимогам МСА. Також зазначає, що відповідач необґрунтовано затягував розгляд дисциплінарної справи та порушив принцип розумності строків та належного врядування. Рішення суперечить Конституції України та викликає настання подвійної відповідальності за одне і теж діяння.
18.11.2021 до Окружного адміністративного суду міста Києва від позивача надійшли додаткові пояснення, в яких зазначає, що відповідач так і не довів, що своєчасно та у встановленому законодавством порядку повідомив позивача про розгляд провадження про притягнення до професійної відповідальності та не надав належних доказів про відправленні позивачу листа - повідомлення про відкриття відповідного провадження. Зазначає, що відповідач взагалі проігнорував той аргумент позивача, що відповідно до протоколу засідання про притягнення позивача до відповідальності, під час розгляду відповідної справи жодного разу не лише не вказувалось, але навіть і не згадувалось про якісь недоліки Аудиторського висновку, які (недоліки) начебто стали підставою для прийняття Рішення. Таким чином, позивач був позбавлений можливості навести свої пояснення та заперечення щодо вказаних обставин. Також зазначає, що відповідач не спростував того факту, що надмірне затягування понад 6 місяців розгляду заяв про начебто вчинення позивачем професійного проступку свідчать про порушення відповідачем принципу належного урядування та висновків ЕСПЛ. Наголошує, що відповідач прийняв рішення, яке призводить до настання подвійної відповідальності, при цьому докази наданні відповідачем самі ж це підтверджують. Окрім того, зазначає, що відповідач вкотре лише коротко повторює свої висновки про начебто порушення позивачем вимог МСА під час складання Аудиторського висновку та, не спростовує позицію позивача про відповідність Аудиторського висновку вимогам МСА.
26.11.2021 до Окружного адміністративного суду міста Києва від представника відповідача надійшли додаткові пояснення в яких зазначає, що позивач, обґрунтовуючи свою правову позицію щодо порушення встановлених строків розгляду дисциплінарного провадження, посилається на «Порядок застосування до аудиторів (аудиторських фірм) стягнень за неналежне виконання професійних обов`язків», затверджений рішенням Аудиторської палати України від 15.11.2007 №184/4, який відповідно до пункту 1.5. рішення Ради Аудиторської палати України від 31.01.2019 №7/1 «Про визнання такими, що втратили чинність, деяких нормативних актів Аудиторської палати України», станом на дату виникнення спірних правовідносин втратив чинність. В той час же час, станом на дату прийняття відповідачем рішення про порушення дисциплінарної справи відносно позивача, а також прийняття Оскаржуваного рішення порядок та строки розгляду дисциплінарного провадження визначався Законом України «Про аудит фінансової звітності та аудиторську діяльність» від 21.12.2017 №2258-VIII. Також зазначає, що рішення про обрання стягнення за вчинення професійного проступку є дискреційними повноваженнями відповідача.
Законом України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13.12.2022 № 2825-IX (далі Закон № 2825-IX) ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва.
19.02.2025 до суду через систему «Електронний суд» від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому у задоволенні позовної заяви просив відмовити. В обґрунтування відзиву зазначив доводи аналогічні доводам наведеним у відзиві на позовну заяву, що був поданий 13.09.2021 до Окружного адміністративного суду міста Києва.
В судовому засіданні 07.05.2025 представник позивача вимоги позову підтримав та просив позов задовольнити у повному обсязі, посилаючись на доводи наведені у позові та додаткових поясненнях.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином.
Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.
27.10.2020 за вих. №02-05/367 до Аудиторської палати України від ОСНАД надійшло звернення в якому біло зазначено, що оскільки суб`єкт аудиторської діяльності АФ «НИВА-АУДИТ» в формі ТОВ виключено з розділу «Суб`єкти аудиторської діяльності, які мають право проводити обов`язковий аудит фінансової звітності» Реєстру аудиторів та суб`єктів аудиторської діяльності, Інспекцією із забезпечення якості ОСНАД не може бути проведено перевірку відомостей, зазначених у зверненні НКЦПФР. У зв`язку із чим, ОСНАД надсилає на розгляд зазначене звернення НКЦПФР та просить здійснити перевірку вказаних у зверненні відомостей на предмет наявності ознак професійного проступку в діях аудитора ОСОБА_1 .
За результатами перевірки відомостей, зазначених у зверненні №02-05/367 від 27.10.2020 Комітетом з контролю якості аудиторських послуг складено довідку №29 від 12.01.2021, відповідно до якої зазначено про те, що Комітет з контролю якості аудиторських послуг вбачає недотримання вимог встановлених параграфами 10, 11 (c), 13, 14, 25, 32, 34, 38, 39, 40 МСА 700, параграфами 13, 14 МСА 701, параграфами 7, 23 (b, с) МСА 705, параграфом 22 МСА 720, пунктом 3 частини третьої статті 14 Закону №2258, що свідчіть про наявність ознак професійного проступку в діях аудитора ОСОБА_1 , яка на час надання аудиторських послуг та аудиторського висновку (звіт незалежного аудитора) щодо фінансової звітності ТОВ «Балтік Фінанс Груп» за 2019 рік була директором суб`єкта аудиторської діяльності АУДИТОРСЬКА ФІРМА "НИВА-АУДИТ" (В ФОРМІ ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ). Відповідно до частини п`ятої статті 45 Закону №2258 завданням Комітету з контролю якості аудиторських послуг Аудиторської палати України с перевірка відомостей, зазначених у заявах (скаргах), що надходять до Аудиторської палати України. Інформація, що зазначена у зверненні Інспекції із забезпечення якості Державної установи «Орган суспільного нагляду за аудиторською діяльністю» на предмет наявності ознак професійного проступку в діях аудитора ОСОБА_1 та інформація, що надана у скарзі Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку ЩОДО недотримання АУДИТОРСЬКОЮ ФІРМОЮ "НИВА-АУДИТ" (В ФОРМІ ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ) при виконанні завдання з обов`язкового аудиту фінансової звітності ТОВ «Балтік Фінанс Груп» за 2019 р. (ІКЮО 36797165) вимог Міжнародних стандартів контролю якості, аудиту, огляду. іншого надання впевненості та супутніх послуг, містить відомості про наявність у діях аудитора ОСОБА_1 ознак професійного проступку. З огляду на зазначене, відповідно до вимог частини дев`ятої статті 45 Закону № 2258. з врахуванням вимог частини п`ятої статті 42 Закону №2258, Комітетом з контролю якості аудиторських послуг виявлено підставу для порушення дисциплінарної справи щодо аудитора ОСОБА_1 .
Відповідно до витягу з протоколу чергового засідання Ради Аудиторської палати України від 21.01.2021 №52 Радою Аудиторської палати України вирішено порушити дисциплінарну справу стосовно аудитора ОСОБА_1 (номер реєстрації у Реєстрі аудиторів та суб`єктів аудиторської діяльності 102077).
Листом від 25.01.2021 за вих. №01-01-21/98 секретаріатом Аудиторської палати України надіслано ОСОБА_1 рішення Ради Аудиторської палати України про порушення дисциплінарної справи та призначення її до розгляду на 25.02.2021 об 11 год. 00 хв.
25.02.2021 розглянувши у відкритому засіданні дисциплінарну справу стосовно аудитора ОСОБА_1 (номер реєстрації у Реєстрі аудиторів та суб`єктів аудиторської діяльності 102077) Рада Аудиторської палати України прийняла рішення №54/9, яким вирішила притягнути до професійної відповідальності аудитора ОСОБА_1 (номер реєстрації у Реєстрі аудиторів та суб`єктів аудиторської діяльності 102077) та застосувати до неї дисциплінарне стягнення у вигляді виключення з Реєстру аудиторів та суб`єктів аудиторської діяльності.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
За приписами частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади аудиту фінансової звітності, провадження аудиторської діяльності в Україні визначає Закон України Про аудит фінансової звітності та аудиторську діяльність від 21 грудня 2017 року №2258-VIII (далі - Закон №2258-VIII), який введений в дію 1 жовтня 2018 року, крім пп. 1 п. 9 розділу X Прикінцеві та перехідні положення Закону №2258-VIII.
Статтею 42 Закону №2258-VIII визначено дисциплінарні заходи, що застосовуються до аудиторів та суб`єктів аудиторської діяльності.
Так, частиною 1 означеної статті визначено, що аудитора та суб`єкта аудиторської діяльності може бути притягнуто до професійної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.
Дисциплінарне провадження - це процедура розгляду письмової скарги, подання або загальнодоступної інформації, що містить відомості про наявність у діях суб`єкта аудиторської діяльності ознак професійного проступку (частина 2 статі 42 Закону №2258-VIII).
Відповідно до частини 3 статті 42 Закону №2258-VIII дисциплінарне провадження стосовно суб`єктів аудиторської діяльності, які мають право проводити обов`язковий аудит фінансової звітності підприємств, що становлять суспільний інтерес, здійснюється Радою нагляду.
Дисциплінарне провадження стосовно аудиторів та суб`єктів аудиторської діяльності (крім суб`єктів аудиторської діяльності, які мають право проводити обов`язковий аудит фінансової звітності підприємств, що становлять суспільний інтерес) здійснюється Радою Аудиторської палати України.
Згідно частин 4, 5 статті 42 Закону №2258-VIII підставою для притягнення аудитора та суб`єкта аудиторської діяльності до професійної відповідальності є вчинення ними професійного проступку.
Професійним проступком аудитора та суб`єкта аудиторської діяльності є:
1) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків;
2) недотримання вимог незалежності суб`єкта аудиторської діяльності;
3) порушення міжнародних стандартів аудиту;
4) ухилення суб`єктів аудиторської діяльності від проведення перевірки з контролю якості та/або невиконання рекомендацій, наданих за результатами проведення перевірок з контролю якості;
5) порушення вимог цього Закону щодо повноти, достовірності та своєчасності подання відомостей про аудитора та суб`єкта аудиторської діяльності для оприлюднення у Реєстрі;
6) порушення інших обов`язків, визначених цим Законом.
Частина 6 статті 42 Закону №2258-VIII визначає, що за вчинення професійного проступку до аудитора та суб`єкта аудиторської діяльності може застосовуватися одне з таких стягнень:
1) попередження, що вимагає від аудитора та суб`єкта аудиторської діяльності, відповідального за порушення, припинення неприйнятної поведінки або усунення порушення та утримання від будь-яких подібних повторних дій;
2) зупинення права на надання послуг з обов`язкового аудиту фінансової звітності або обов`язкового аудиту фінансової звітності підприємств, що становлять суспільний інтерес, на строк від одного місяця до трьох років;
3) офіційна заява Органу суспільного нагляду за аудиторською діяльністю або Аудиторської палати України про невідповідність аудиторського звіту вимогам Закону;
4) накладення штрафу на аудитора або суб`єкта аудиторської діяльності;
5) виключення аудитора або суб`єкта аудиторської діяльності з Реєстру.
Згідно частини 7 статті 42 Закону №2258-VI аудитор або суб`єкт аудиторської діяльності може притягуватися до професійної відповідальності протягом семи років з дня вчинення професійного проступку.
Статтею 45 Закону №2258-VIII визначено порядок дисциплінарного провадження та прийняття рішень.
Так, право на звернення до Ради нагляду та/або Аудиторської палати України із заявою (скаргою) щодо дій аудитора або суб`єкта аудиторської діяльності, яка може бути підставою для професійної відповідальності, має кожен, кому відомі факти таких дій.
Не допускається зловживання правом на звернення до Ради нагляду та/або Аудиторської палати України, у тому числі ініціювання розгляду питання про професійну відповідальність аудитора або суб`єкта аудиторської діяльності без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на аудитора або суб`єкта аудиторської діяльності у зв`язку із провадженням ним аудиторської діяльності.
Дисциплінарне провадження стосовно аудитора або суб`єкта аудиторської діяльності не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак професійного проступку аудитора або суб`єкта аудиторської діяльності, а також за анонімною заявою (скаргою).
Кожна заява (скарга), крім тих, що не можуть бути підставою для дисциплінарного провадження відповідно до цього Закону, підлягає розгляду.
Негайному розгляду підлягають заяви від Національного банку України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку.
За дорученням Ради нагляду Інспекція проводить перевірку відомостей, зазначених у заяві (скарзі).
Перевірка відомостей, зазначених у заявах (скаргах), що надходять до Аудиторської палати України, проводиться Комітетом з контролю якості аудиторських послуг Аудиторської палати України.
Під час проведення перевірки Інспекція та Комітет з контролю якості аудиторських послуг Аудиторської палати України мають право отримувати за письмовим запитом від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки професійного проступку.
Орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхні посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, фізичні особи, яким надіслано запит Інспекції або Комітету з контролю якості аудиторських послуг Аудиторської палати України щодо отримання інформації, необхідної для проведення перевірки заяв (скарг) щодо дій аудиторів або суб`єктів аудиторської діяльності, зобов`язані не пізніше 10 робочих днів з дня отримання запиту надати відповідну інформацію, копії документів.
Відмова в наданні інформації на запит Інспекції або Комітету з контролю якості аудиторських послуг Аудиторської палати України, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, тягнуть за собою відповідальність, передбачену законом.
За результатами перевірки відомостей, зазначених у заяві (скарзі), складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.
Заява (скарга) про професійний проступок аудитора або суб`єкта аудиторської діяльності, довідка та всі матеріали перевірки, а також подання та матеріали перевірки з контролю якості подаються:
1) Інспекцією - на розгляд Ради нагляду;
2) Комітетом з контролю якості аудиторських послуг Аудиторської палати України - на розгляд Ради Аудиторської палати України.
За результатами розгляду заяви (подання) про професійний проступок аудитора або суб`єкта аудиторської діяльності, довідки, відповідних матеріалів Рада нагляду більшістю голосів членів Ради нагляду, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно аудитора або суб`єкта аудиторської діяльності.
За результатами розгляду заяви (подання) про професійний проступок аудитора або суб`єкта аудиторської діяльності, довідки, відповідних матеріалів Рада Аудиторської палати України більшістю голосів членів Ради вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно аудитора або суб`єкта аудиторської діяльності.
Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розпис аудитору або представнику суб`єкта аудиторської діяльності та особі, яка ініціювала питання про професійну відповідальність аудитора або суб`єкта аудиторської діяльності, протягом трьох робочих днів з дня прийняття такого рішення.

Дисциплінарна справа стосовно аудитора або суб`єкта аудиторської діяльності розглядається Радою нагляду або Радою Аудиторської палати України протягом 60 календарних днів з дня її порушення.

Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Розгляд справи про професійну відповідальність аудитора або суб`єкта аудиторської діяльності є відкритим.

Під час розгляду справи Рада нагляду заслуховує повідомлення уповноваженого представника Інспекції, Рада Аудиторської палати України - інспекторів Комітету з контролю якості аудиторських послуг про результати перевірки, пояснення аудитора або представника суб`єкта аудиторської діяльності, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала розгляд питання про професійну відповідальність аудитора або суб`єкта аудиторської діяльності, та пояснення інших заінтересованих осіб.

За зверненням особи, яка ініціювала питання про професійну відповідальність аудитора або суб`єкта аудиторської діяльності, осіб, які надали інформацію, матеріали та пояснення при розгляді справи, може бути збережена їхня конфіденційність. У такому разі при розгляді дисциплінарної справи заслуховуються відповідні письмові матеріали без зазначення особи, яка їх надала.

Голова та члени Ради нагляду, голова Аудиторської палати України та члени Ради Аудиторської палати України зобов`язані забезпечити конфіденційність вищезазначених осіб. За розголошення конфіденційної інформації голова та члени Ради нагляду, голова Аудиторської палати України та члени Ради Аудиторської палати України несуть відповідальність, передбачену законодавством, та підлягають виключенню зі складу Ради нагляду та Ради Аудиторської палати України.

За результатами розгляду дисциплінарної справи Рада нагляду або Рада Аудиторської палати України приймає рішення про притягнення аудитора або суб`єкта аудиторської діяльності до професійної відповідальності за вчинення професійного проступку і застосування до нього стягнення та/або про подання інформації правоохоронним органам, або про закриття дисциплінарної справи. Рішення Ради нагляду або Ради Аудиторської палати України приймається більшістю голосів її загального складу. Рішення Ради нагляду або Ради Аудиторської палати України щодо виключення аудитора або суб`єкта аудиторської діяльності з Реєстру приймається двома третинами голосів загального складу. Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим.

Під час обрання виду стягнення враховуються обставини вчинення порушення та його наслідки, серйозність та тривалість порушення, фінансовий стан, рівень співробітництва відповідальної особи з Органом суспільного нагляду за аудиторською діяльністю та Аудиторською палатою України, попередні порушення, вчинені аудитором або суб`єктом аудиторської діяльності.

Аудитор або суб`єкт аудиторської діяльності чи особа, яка ініціювала питання про професійну відповідальність аудитора або суб`єкта аудиторської діяльності, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі до суду. Рішення Ради Аудиторської палати України у дисциплінарній справі в частині делегованих повноважень може бути оскаржено до Ради нагляду. Оскарження рішення не зупиняє його дії (крім оскарження в частині делегованих повноважень до Ради нагляду).

Частиною 1 статті 47 Закону №2258-VIII визначено, що Аудиторська палата України є юридичною особою, яка здійснює професійне самоврядування аудиторської діяльності та не має на меті отримання прибутку, та утворюється з метою забезпечення реалізації завдань аудиторського самоврядування.

Пунктом 4 частини 4 статті 47 Закону №2258-VIII передбачено, що Аудиторська палата України: здійснює дисциплінарні провадження щодо суб`єктів аудиторської діяльності, крім тих, які здійснюють обов`язковий аудит фінансової звітності підприємств, що становлять суспільний інтерес.

У позовній заяві позивач посилається, як на одну із підстав для скасування оскаржуваного рішення, про порушення відповідачем строків розгляду дисциплінарного провадження та аргументує свої доводи тим, що відповідачем порушено пункт 2.18 «Порядку застосування до аудиторів (аудиторських фірм) стягнень за неналежне виконання професійних обов`язків», затверджений рішенням Аудиторської палати України від 15.11.2007 №184/4.

Відповідно до пункту 1.5 рішення Ради Аудиторської палати України від 31.01.2019 №7/1 «Про визнання такими, що втратили чинність, деяких нормативних актів Аудиторської палати України», Порядок застосування до аудиторів (аудиторських фірм) стягнень за неналежне виконання професійних обов`язків, затверджений рішенням АПУ від 15.11.2007 № 184/4 (із змінами і доповненнями, внесеними рішеннями АПУ від 05.07.2012 № 252/10, від 31.01.2013 № 264/12, від 31.03.2016 № 323/11, від 01.12.2016 № 334/8, від 31.03.2017 № 342/9, від 28.09.2017 № 349/8.4) визнано таким, що втратив чинність.

Враховуючи зазначене, суд погоджується з доводами відповідача стосовно того, що станом на дату виникнення спірних правовідносин означений порядок втратив чинність, у зв`язку із чим судом не вбачається порушення строку розгляду матеріалів дисциплінарного провадження.

Також судом не вбачається і порушень вимог частини 13 статті 45 Закону №2258-VIII, оскільки строк розгляду дисциплінарної справи, порушеної відносно позивача, становив 35 календарних днів.

Окрім того, підставою для скасування оскаржуваного рішення позивач зазначає, що розгляд дисциплінарного провадження щодо позивача не міг бути розпочатий по суті, оскільки позивач не був завчасно повідомлений про розгляд відповідного провадження.

Так, судом встановлено, що листом від 25.01.2021 за вих. №01-01-21/98 секретаріатом Аудиторської палати України надіслано ОСОБА_1 рішення Ради Аудиторської палати України про порушення дисциплінарної справи та призначення її до розгляду на 25.02.2021 об 11 год. 00 хв.

Окрім того, копію листа від 25.01.2021 за вих. №01-01-21/98 було направлено на електронну пошту позивача, що офіційно була зазначено ним у Реєстрі аудиторів та суб`єктів аудиторської діяльності, який веде Аудиторська палата України відповідно до Закону.

Підтвердженням надіслання вказаного листа є роздруківка з електронної пошти відповідача від 25.01.2021 із зазначенням адресата кому було направлено адресата кому було направлено лист з копією вкладення до листа - копією витягу з протоколу чергового засідання Ради Аудиторської палати України від 21.01.2021 №52 в PDF форматі, дати та часу відправлення.

Також судом встановлено, що лише 24.02.2021 позивач ознайомилась з матеріалами дисциплінарної справи, означене підтверджується аркушем ознайомлення, копія якого наявна в матеріалах справи.

При цьому судом також встановлено, що 25.02.2021 позивач була особисто присутньою на черговому засіданні Ради Аудиторської палати України під час розгляду дисциплінарної справи порушеної відносно неї та надавала усні пояснення членам Ради Аудиторської палати України на їх запитання.

Так, з витягу чергового засідання Ради Аудиторської палати України №54 від 25.02.2021 вбачається, що ОСОБА_1 неодноразово просила членів Ради Аудиторської палати України надати можливість показати її робочий пакет документів. Окрім того, ОСОБА_1 зазначала про те, що тільки 24.02.2021 ознайомилась з матеріалами дисциплінарної скарги і може надати пояснення по ній і по господарській діяльності її фірм, після засідання.

Отже, з огляду на наведене, хоча формально відповідач дотримався вимог частини 12 статті 45 Закону України №2258-VIII щодо направлення повідомлення позивачу про розгляд дисциплінарної справи, однак не підтвердив належними та допустимими доказами факт завчасного повідомлення позивача про дату та час розгляду дисциплінарної справи. Крім того, відповідач не врахував, що позивач ознайомилась з матеріалами дисциплінарної справи лише 24.02.2021, тобто менш ніж за добу до засідання Ради Аудиторської палати України 25.02.2021, у зв`язку з чим не мала реальної можливості належним чином підготувати пояснення.

Частиною 14 статті 45 Закону України №2258-VIII визначено, що розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Розгляд справи про професійну відповідальність аудитора або суб`єкта аудиторської діяльності є відкритим.

Таким чином, з урахуванням встановлених судом обставин, дисциплінарне провадження стосовно позивача було проведене з порушенням принципу змагальності та права позивача на захист, що є істотною підставою для скасування рішення прийнятого за наслідками розгляду дисциплінарної скарги.

Суд зазначає, що у викладі підстав для прийняття рішення суду необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Серявін та інші проти України» вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пунктом 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorija v. Spain) від 09 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п. 29).

Відповідно до статті 244 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:

1)чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2)чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до положень частин 1 та 2 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є обґрунтованими, отже позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позовної заяви до суду в розмірі 2730,00 грн., що документально підтверджується квитанцією №0.0..1 від 23.07.2021.

За результатами розгляду справи суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, а тому підлягає стягненню з Аудиторської палати України на користь позивача судовий збір у сумі 2730,00 грн.

Керуючись ст.ст. 9, 72-77, 139, 242-243, 245-246, 258, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; ПН НОМЕР_1 ) до Аудиторської палати України (вул. Велика Житомирська, буд. 33, м. Київ, 01601; ІК в ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Ради Аудиторської палати України від 25.02.2021 №54/9 про притягнення до професійної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення до аудитора ОСОБА_1 .

Зобов`язати Аудиторську плата України поновити (включити) відомості щодо аудитора ОСОБА_1 в Реєстрі аудиторів та суб`єктів аудиторської діяльності.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Аудиторської палати України (вул. Велика Житомирська, буд. 33, м. Київ, 01601; ІК в ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; ПН НОМЕР_1 ) понесені позивачем судові витрати в сумі 2730 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 13 травня 2025 року.

Суддя Е.О. Юрков