Справа № 620/1652/25
Суддя: Бородавкіна С.В.
Дата ухвалення: 2025-05-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
О К Р Е М А У Х В А Л А
13 травня 2025 року м. Чернігів Справа № 620/1652/25
Чернігівський окружний адміністративний суд у складі
головуючого судді Бородавкіної С.В.,
розглянувши у спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) сторін справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,
ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі ІНФОРМАЦІЯ_2 , відповідач), у якому просив визнати дії відповідача протиправними та зобов`язати його вчинити певні дії.
Ухвалою судді від 17.03.2025 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, повідомлено відповідача про обов`язок зареєструвати електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.
Про вказаний обов`язок відповідача повідомлено з огляду на те, що Законом України від 29 червня 2023 року №3200-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» внесено зміни до статті 18 Кодексу адміністративного судочинства України та установлено, що: «суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, у порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.
Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.
Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.
Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом».
Суд наголошує, що обов`язок реєстрації та використання електронних кабінетів у Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, у тому числі, для органів державної влади та інших державних органів, зареєстрованих за законодавством України як юридичні особи, їх територіальних органів, які беруть участь у судовому процесі в адміністративних справах, виник ще 19.10.2023.
Починаючи від 20.02.2024, юридичні особи приватної форми власності, які є учасниками адміністративного процесу, також зобов`язані зареєструвати свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.
Враховуючи викладене, Прилуцький РТЦКтСП починаючи з 19.10.2023 був зобов`язаний зареєструвати свій електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.
Статтею 44 Кодексу адміністративного судочинства України установлено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Про встановлений Кодексом процесуальний обов`язок щодо реєстрації електронного кабінету Прилуцький РТЦКтСП ухвалами суду попереджався неодноразово (справи №620/937/25, №620/1652/25, №620/2021/25, №620/3938/25), однак надалі продовжує його ігнорувати, що підтверджено відповіддю №9525579 про відсутність зареєстрованого Електронного кабінету ЄСІТС. Інформація про наявність вищевказаного кабінету відсутня і у відзиві на позов.
Таким чином, всупереч встановлених Кодексом адміністративного судочинства України процесуальних вимог, Прилуцький РТЦКтСП фактично більш ніж півтора року не здійснює реєстрацію свого електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі. Поважні причини невиконання зазначеного обов`язку не наводить.
Така бездіяльність свідчить про неналежне виконання відповідальними особами Прилуцького РТЦКтСП процесуальних обов`язків щодо реєстрації електронного кабінету в системі ЄСІТС, що призводить до порушення порядку обміну (надсилання та отримання) документів (в тому числі процесуальних документів, письмових та електронних доказів тощо) як із судом, а також із іншими учасниками судового процесу.
Відповідно до статті 249 Кодексу адміністративного судочинства України суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.
У разі необхідності суд може постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними.
В окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення.
Верховний Суд неодноразово висловлював позицію про те, що окрема ухвала має на меті усунення виявлених у процесі розгляду адміністративного позову порушень закону та є підставою для розгляду питання щодо відповідальності винних осіб, вона може стосуватися будь-якого суб`єкта, зокрема й того, який не бере участі у справі.
Таким чином, окрема ухвала це рішення, яким суд реагує на виявлені під час розгляду справи порушення закону, причини та умови, що сприяли вчиненню порушення. Окрема ухвала є формою профілактичного впливу судів на правопорушників.
Необхідність її постановлення зумовлена завданнями адміністративного судочинства - захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень органів державної влади, місцевого самоврядування, їхніх посадових, службових осіб у процесі здійснення ними управлінських функцій.
За цих обставин слід зазначити, що суд має право, а не зобов`язаний постановити окрему ухвалу. Проте, враховуючи особливий статус суду в системі органів, що забезпечують правовий порядок, суд зобов`язаний реагувати на випадки очевидних, умисних або системних порушень закону.
Підставою для прийняття окремої ухвали є виявлення порушення закону та встановлення причин і умов, що сприяли вчиненню порушення. Відтак, окрема ухвала може бути постановлена лише у разі, якщо під час саме судового розгляду конкретної справи встановлено певне правопорушення. Юридична кваліфікація правопорушення судом не здійснюється. Водночас суд може в окремій ухвалі зазначити, елементи якого складу правопорушення слід перевірити (службова недбалість, зловживання владою тощо).
З огляду на викладене, обов`язковими умовами для прийняття окремої ухвали є порушення закону чи іншого нормативно-правового акта із чітким зазначенням такої норми та обґрунтуванням, у чому саме полягає відповідне порушення.
Статтею 19 Конституції України установлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (рішення у справах «Беєлер проти Італії» «Онер`їлдіз проти Туреччини», «Megadat.com S.r.l. проти Молдови», «Москаль проти Польщі»).
Принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (рішення «Москаль проти Польщі»).
Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (рішення у справі «Лелас проти Хорватії»).
Європейський суд з прав людини у рішенні від 06.09.1978 у справі «Класс та інші проти Німеччини» звертав увагу, що із принципу «верховенства права» випливає, зокрема, що втручання органів виконавчої влади у права людини має підлягати ефективному нагляду, який, як правило, повинна забезпечувати судова влада. Щонайменше це має бути судовий нагляд, який найкращим чином забезпечує гарантії незалежності, безсторонності та належної правової процедури.
Суд наголошує, що недобросовісне виконання посадовими особами Прилуцького РТЦКтСП своїх посадових обов`язків призвело до порушення вимог статей 18, 44 Кодексу адміністративного судочинства України та обміну процесуальними документами між судом й іншими учасниками судового процесу.
Зважаючи на виявлені під час розгляду цієї справи порушення закону, допущені ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також з огляду на характер причин та умов, які їм сприяли, спричинених цими порушеннями наслідків, суд дійшов висновку про наявність підстав для постановлення у даному випадку окремої ухвали.
Керуючись статтями 241, 242, 243, 248, 249, Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Постановити ІНФОРМАЦІЯ_1 окрему ухвалу щодо невиконання вимог закону.
Довести до відома особисто начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 та начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 про виявлені судом обставини для вжиття відповідних заходів реагування.
Про результати розгляду окремої ухвали та вжиті заходи письмово проінформувати Чернігівський окружний адміністративний суд у 15-денний термін з дня отримання окремої ухвали.
Попередити, що невиконання окремої ухвали є підставою для застосування до порушника адміністративної відповідальності відповідно до частини першої статті 185-6 КУпАП, або кримінальної відповідальності відповідно до статті 382 КК України.
Копію окремої ухвали направити для виконання.
Окрема ухвала набирає законної сили негайно після її підписання та може бути оскаржена особами, яких вона стосується, у порядку, встановленому статтями 293-295 Кодексу адміністративного судочинства України.
Повний текст ухвали складено 13.05.2025.
Суддя С.В. Бородавкіна