Справа № 640/18506/19
Суддя: Луцович М.М.
Дата ухвалення: 2025-05-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у задоволенні клопотання

08 травня 2025 рокум. Ужгород№ 640/18506/19

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Луцович М.М.

при секретарі судових засідань Пішта І.І.,

за участю:

представника позивача Козуліна А.В.,

представника відповідача Кубів С.І.,

розглянувши у підготовчому засіданні заяву представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю «Карат-2005» до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправними та скасування постанови, припису та правил невідповідності прийнятих рішень нормам законодавства в частині оскарження постанови від 13.06.2019 №56/19/073-5301 про накладення штрафу у сфері містобудівної діяльності, -

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Карат-2005» звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва із позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправними та скасування постанови від 13.06.2019 №56/19/073-5301, припису та правил невідповідності прийнятих рішень нормам законодавства.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.10.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.

Законом України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13.12.2022 №2825-IX (далі Закон №2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

На підставі пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №2825-IX (в редакції Закону №3863-ІХ) проведений автоматизований розподіл адміністративних справ, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, між окружними адміністративними судами України з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженому наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 №399.

За результатами автоматизованого розподілу адміністративних справ, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, між окружними адміністративними судами України, справа №640/18506/19 передана на розгляд та вирішення Закарпатському окружному адміністративному суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Закарпатського окружного адміністративного суду таку передано для розгляду судді Луцович М.М.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 07 березня 2025 року прийнято до свого провадження адміністративну справу №640/18506/19.

Відповідачем подано заяву про залишення позовної заяви в частині позовних вимог без розгляду. В обґрунтування заяви вказав, що позивач звернувся до суду, зокрема, із позовними вимогами про визнання протиправною та скасування постанови від 13.06.2019 №56/19/073-5301, із пропуском п`ятнадцятиденного строку. Зазначив, що матеріали, складені за результатами перевірки та постанова Департаменту від 13.06.2019 № 56/19/073-5301, були направлені на адресу ТОВ «Карат-2005» рекомендованим листом з повідомленням у відповідності до п. 21 Порядку № 553 та п. 25 Порядку № 244, що в свою чергу згідно з п. 3 Порядку № 244, вважається належним врученням незалежно від факту їх отримання суб`єктом містобудування. Разом з тим, обставини не отримання кореспонденції уповноваженими особами ТОВ «Карат-2005», зокрема вказаної вище постанови, направленої рекомендованим листом, не залежать від Департаменту, що може свідчити про зловживання ТОВ «Карат-2005» своїми правами з метою уникнення відповідальності та подальшим маніпулюванням процесуальними строками. Вказав, що саме ТОВ «Карат-2005» несе відповідальність за свої дії чи бездіяльність, а байдужість до своїх прав та обов`язків, зокрема щодо отримання кореспонденції та порушення норм законодавства, що встановлюють строк звернення до суду, не може бути покладена на третіх осіб та не може вважатись поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

У підготовчому засіданні представник позивача щодо заяви про залишення позовної заяви без розгляду в частині позовних вимог заперечила у повному обсязі.

Представник відповідача у підготовчому засіданні просив задовольнити подану заяву у повному обсязі.

Вирішуючи заяву відповідача про залишення позовної заяви без розгляду в частині позовних вимог суд зазначає таке.

Відповідно до частин 1, 2 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина 3 статті 122 КАС України).

Відповідно до частини 1 статті 5 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності може бути оскаржено до суду протягом 15 днів з дня її винесення з повідомленням про таке оскарження у той самий строк органу, який виніс постанову.

Положеннями частини 1 статті 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини 1 статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.

Суд зважає на покликання представника відповідача, що постанову від 13.06.2019 № 56/19/073-5301 було направлено на адресу ТОВ «Карат-2005» рекомендованим листом з повідомленням про вручення. Поштове відправлення не було вручено позивачу та повернулося на адресу відповідача, що підтвердив представник відповідача у судовому засіданні.

Проте слід зазначити, що вирішуючи питання про поновлення строку, у межах кожної конкретної справи, суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку із: тривалістю строку, який пропущено; поведінкою сторони протягом цього строку; діями, які він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності.

Позивач вказує, що про існування оскаржуваної постанови дізналися від державного виконавця Подільського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві, на примусовому виконанні якого перебувала постанова №56/19/073-5301 від 13.06.2019 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Судом встановлено, що представником позивача було направлено адвокатський запит до відповідача №142-09/19 від 10.09.2019 з проханням повідомити чи проводилися відповідачем перевірки позивача у 2019 році з наданням підтверджуючих копій документів (наказів, розпоряджень, направлень, актів, протоколів, постанов тощо).

Листом від 17.09.2019 року № 073-8290 відповідач повідомив позивача, що на підставі листа Головного слідчого управління Служби Безпеки України від 28.11.2018 № 6/9642 було проведено позапланову перевірку дотримання ТОВ «КАРАТ-2005» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та надано копії відповідних документів, які приймались для її проведення та які прийняті за результатами перевірки, в тому числі постанову від 13.06.2019 № 56/19/073-5301.

Отже, ТОВ «Карат-2005» дізналось про постанову Департаменту з питань архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №56/19/073-5301 від 13.06.2019 після отримання від Департаменту відповіді на адвокатський запит 17.09.2019.

З викладеного суд висновує, що під час пропущеного строку представник позивача вчиняв активні дії з метою підготовки до звернення до суду.

Слід звернути увагу, що підставами оскарження постанови про накладення штрафу є документи, отримані представником позивача лише 17.09.2019 у відповідь на адвокатський запит, а саме: акт складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 03.06.2019 №б/н.

З позовною заявою до суду позивач звернувся 27.09.2019, тобто у межах п`ятнадцятиденного строку звернення до суду.

В порядку частини 2 статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, на підставі статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У справі Bellet v. France Європейський суд зазначив, що стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

У той же час, рішенням Європейського Суду з прав людини по справі «Іліан проти Туреччини» визначено, що правило встановлення обмежень звернення до суду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду, повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

Отже, як свідчить позиція Європейського суду у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Враховуючи викладене, суд висновує про необґрунтованість заяви відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, а тому у задоволенні такої слід відмовити.

Керуючись статтями 121, 122, 240, 241-246, 248, 256 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

1. У задоволенні заяви представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду в частині оскарження постанови від 13.06.2019 №56/19/073-5301 про накладення штрафу у сфері містобудівної діяльності - відмовити.

2. Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку визначеному ст. 256 КАС України.

СуддяМ.М. Луцович

Відповідно до ч. 3 ст. 243 КАС України ухвалу суду у повному обсязі складено та підписано 13.05.2025 року