Справа № 160/31585/23
Суддя: Турова Олена Михайлівна
Дата ухвалення: 2025-04-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Турової О.М.,
за участі секретаря судового засідання: Беседи Г.Р.,
позивача: ОСОБА_1 ,
представника позивача: Білого І.М.,
представника відповідача: Блохіна О.С.,
розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, а також моральної шкоди, -
01.12.2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, в якій позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ від 11.08.2023 року №1491к Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ВП №3 Кам`янського РУП ГУНП в частині застосування до дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №3 Кам`янського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 (0045328) дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції;
- визнати протиправним та скасувати наказ від ___.08.2023 №__о/с По особовому складу в частині звільнення за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) капітана поліції ОСОБА_1 (0045328) дільничного офіцера поліції сектору превенцїї відділення поліції №3 Кам`янського районного управління поліції з 17 серпня 2023 року;
- поновити ОСОБА_1 в Національній поліції на посаді дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №3 Кам`янського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції;
- стягнути з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу, в розмірі, передбаченому діючим законодавством України;
- стягнути з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 100000 (сто тисяч) грн.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.12.2023 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду відмовлено, а позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та встановлено позивачеві строк - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позову шляхом подання до суду: заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням поважних причин пропуску строку звернення до суду та доказів на підтвердження поважності цих причин.
На виконання вимог ухвали суду від 06.12.2023 року до суду від представника ОСОБА_1 надійшла заява про поновлення процесуального строку звернення до суду.
15.02.2024 року до суду надійшов відзив Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на позовну заяву ОСОБА_1 , в якому відповідач пред`явлений позов не визнав та заперечував проти задоволення позовних вимог у повному обсязі, посилаючись на те, що звільнення позивача відбулося за наявності на те законних підстав та з дотриманням встановленої чинним законодавством процедури, оскільки матеріалами проведеного службового розслідування було встановлено, що капітан поліції ОСОБА_1 , перебуваючи у правовому статусі поліцейського, в умовах воєнного стану, нехтуючи покладеними на нього (як на учасника дорожнього руху, так і на поліцейського) законодавством України вимогами та заборонами, незважаючи на вжиті керівництвом ГУНП та Національної поліції України заходи (вимоги) щодо недопущення випадків порушень працівниками поліції службової дисципліни і законності, у тому числі, поза службою, вчинив діяння, несумісне зі званням поліцейського, оскільки скоїв проступок, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам та підриває довіру до нього, як до правоохоронця і носія влади та є істотним порушенням не тільки службової дисципліни, але і безпеки дорожнього руху, адже транспортний засіб є джерелом підвищеної небезпеки і нехтування водієм основоположними правилами є категорично недопустимим, особливо для працівника поліції; як наслідок співробітниками УПП було складено відносно останнього адміністративні матеріали за статтями 122-4 КУпАП, 124 КУпАП, частиною 1 статті 126 КУпАП та частиною 1 статті 130 КУпАП. Таким чином, в результаті повного та всебічного з`ясування обставин вказаної події відповідно до п.1 наказу ГУНП від 11.08.2023 року №1491к за порушення службової дисципліни, недотримання вимог п. 1,2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.1,6 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги працівника поліції, абзаців 2,3 ч. 2 ст. 16 Закону України «Про дорожній рух», п.2.5, 2.10, 13.1 Правил дорожнього руху, п.11,12,13 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 № 757, що виразилося у не проходженні передрейсових інструктажу та медичного огляду, не запису до Журналу виїзду та повернення транспортних засобів, неналежному веденні дорожнього листа, керуванні службовим транспортним засобом без посвідчення водія, невжитті належних заходів щодо недопущення ДТП, залишення місця ДТП та безпідставній відмові на законну вимогу поліцейських пройти освідування на стан алкогольного сп`яніння, до дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №3 Кам`янського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 було застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції, яке реалізовано в установленому порядку наказом ГУНП від 17.08.2023 року № 576 о/с. ОСОБА_1 скоїв проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків, у зв`язку з чим такі дії є несумісними з вимогами, що пред`являються до особистих та моральних якостей працівника поліції. При цьому дисциплінарною комісією не досліджувалося питання наявності або відсутності вини в діях позивача щодо вчинення адміністративного правопорушення, а надавалася правова оцінка обставинам наявності або відсутності вчинення ним дисциплінарного проступку, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні поліцейським службової дисципліни. Водночас, наявність факту притягнення до адміністративної відповідальності або відсутність такого факту не спростовує можливості притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності за наявності відповідних підстав, оскільки звільнення у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби не пов`язано із кримінально-правовою, цивільно-правовою чи адміністративно-правовою кваліфікацією тих самих діянь, які водночас стали підставою для ініціювання службового розслідування.
Також 15.02.2024 року відповідачем подано клопотання про залишення позову без розгляду.
15.03.2024 року до суду від ОСОБА_1 надійшла відповідь на відзив, в якому позивачем висловлено позицію, аналогічну викладеній у позовній заяві, та наголошено, що притягнення його до такої суворої міри дисциплінарної відповідальності як звільнення є неспівмірним стосовно дисциплінарного проступку, а службове розслідування було неповним, поверховим, необ`єктивним і здійсненим з порушенням порядку його проведення та оформлення, а, відтак, при проведенні службової перевірки та виданні оскаржуваних наказів істотно порушено особисті та трудові права позивача. Також Позивач наголошував на тому, що під час приїзду працівників поліції в с. Водяне, ОСОБА_1 функції водія не виконував, а, отже, під час зустрічі зі співробітниками поліції в позаробочий час не повинен був проходити медичний огляд на виявлення стану алкогольного сп`яніння.
20.03.2024 року до суду від Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області надійшли додаткові докази у справі, а саме: копія наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 17.08.2023р. №576 о/с зі змінами, внесеними наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 16.02.2024р. №154 о/с.
Крім того, 21.11.2024 року на адресу суду від позивача надійшла заява про зменшення позовних вимог, згідно з якою останній відмовляється від позовних вимог щодо стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, стягнення моральної шкоди та стягнення судового збору та просить розглядати позовні вимоги в наступній редакції:
- визнати протиправним та скасувати наказ від 11.08.2023 року №1491к Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ВП №3 Кам`янського РУП ГУНП в частині застосування до дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №3 Кам`янського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 (0045328) дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції;
- визнати протиправним та скасувати наказ від ___.08.2023 №__о/с По особовому складу в частині звільнення за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) капітана поліції ОСОБА_1 (0045328) дільничного офіцера поліції сектору превенцїї відділення поліції №3 Кам`янського районного управління поліції з 17 серпня 2023 року;
- поновити ОСОБА_1 в Національній поліції на посаді дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №3 Кам`янського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції.
24.12.2024 року до суду від Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області надійшов відзив на позовну заяву, аналогічний поданому 15.02.2024 року.
У підготовчому судовому засіданні 24.12.2024р. оголошено перерву до 22.01.2025р. на 11:00год.
06.01.2025 року до суду надійшла відповідь на відзив від представника позивача, в якій висловлено позицію, аналогічну викладеній у позовній заяві та у відповіді на відзив, поданій 15.03.2024р.
Представник позивача у підготовчому судовому засіданні 22.01.2025р. просив надати йому додатковий час для підготовки заяви про поновлення строку звернення до суду.
28.01.2025 року до суду від представника позивача надійшла заява про поновлення строку звернення до суду з цим позовом.
18.02.2025 року до суду надійшло клопотання представника позивача про витребування додаткових доказів.
Також 18.02.2025 року до суду надійшла заява представника відповідача про продовження строку підготовчого провадження у справі для ознайомлення із заявою представника позивача про поновлення строку звернення до суду та подання на неї заперечень.
24.02.2025 року до суду надійшли заперечення Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на заяву позивача щодо поновлення строку звернення до суду.
У підготовчому судовому засіданні 25.02.2025р. усною ухвалою суду, постановленою без оформлення окремим документом, відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про витребування додаткових доказів.
Крім цього у підготовчому судовому засіданні 25.02.2025р. представник позивача та позивач просили суд залишити без розгляду подану позивачем 21.11.2024 року заяву про зменшення позовних вимог у зв`язку із її відкликанням.
У підготовчому судовому засіданні 25.02.2025р. усною ухвалою суду, постановленою без оформлення окремим документом, заяву позивача про зменшення позовних вимог, подану ним 21.11.2024р., залишено без розгляду у зв`язку із її відкликанням.
У судовому засіданні 18.03.2025р. оголошено перерву до 25.03.2025р. на 14:00год.
У судовому засіданні 25.03.2025р. оголошено перерву до 04.04.2025р. на 13:00год.
31.03.2025 року до суду від позивача надійшли додаткові докази у справі.
04.04.2025 року до суду від відповідача також надійшли додаткові докази у справі.
У судових засіданнях позивач та його представник підтримали пред`явлений позов у повному обсязі та, посилаючись на викладені у ньому та у відповіді на відзив доводи, просили повністю задовольнити позовні вимоги.
Представник відповідача у судових засіданнях пред`явлений позов не визнав та, посилаючись на доводи, викладені у відзиві на позовну заяву, просив повністю відмовити у задоволенні позовних вимог.
Заслухавши пояснення позивача та його представника, а також представника відповідача, дослідивши матеріали справи та наявні в них докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, з огляду на таке.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 прийнятий на службу до Національної поліції України 07.11.2015 року наказом ГУНП від 07.11.2015 року №1 о/с на посаду старшого інспектора Верхньодніпровського відділення поліції Дніпродзержинського відділу поліції з присвоєнням в порядку переатестування спеціального звання капітан поліції.
Наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 15.02.2021 року №68 о/с ОСОБА_1 призначений з 15.02.2021 року на посаду дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №3 Кам`янського районного управління поліції.
Рапортом начальника управління головної інспекції ГУНП в Дніпропетровській області Тарана О. від 28.07.2023р. повідомлено начальника ГУНП в Дніпропетровській області про те, що 27.07.2023р. о 21.40 до ГУНП надійшла інформація про те, що цієї ж доби о 20.30 сталася ДТП за участю дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №3 Кам`янського РУП ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 .
Відповідно до наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 28.07.2023р №1592 «Про організацію проведення службового розслідування», зважаючи на те, що 27.07.2023р. відносно дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №3 Кам`янського РУП ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 було складено адміністративні протоколи за ст.122-4 КУпАП та ч.1 ст.130 КУпАП, а також винесено постанову за ч.1 ст.126 КУпАП, з метою повної та всебічної перевірки обставин вказаної події, відповідно до вимог ст.26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018р. №2337-VІІІ, та ст.70 Закону України «Про Національну поліцію України» з 28.07.2023р. призначено службове розслідування за відомостями щодо можливого порушення службової, транспортної дисципліни та неналежного виконання посадових інструкцій дільничним офіцером поліції сектору превенції відділення поліції №3 Кам`янського РУП ГУНП капітаном поліції ОСОБА_1 , що призвело до дорожньо-транспортної пригоди та складання адміністративного протоколу за ч.1 ст.130 КУпАП 27.07.2023р. відносно останнього.
Опитаний під час проведення службового розслідування капітан поліції ОСОБА_1 пояснив, що з 12.06.2023 року закріплений за ним службовий автомобіль «Фольксваген Пассат» н.з. НОМЕР_1 (на синьому фоні) знаходився на ремонті, однак, він все одно ним користувався та вів дорожній лист. Про закінчення ремонту службового автомобіля капітан поліції ОСОБА_1 керівництву відділення поліції №3 Кам`янського РУП ГУНП не повідомив, у свою чергу, у відповідних журналах, які знаходяться у черговій частині, не розписувався. 27.07.2023 о 8.00 капітан поліції ОСОБА_1 прибув до відділення поліції №3 Кам`янського РУП ГУНП на закріпленому за ним службовому автомобілі «Фольксваген Пассат», н.з. НОМЕР_1 (на синьому фоні), та після наради поїхав на ньому до адміністративної дільниці, яку він обслуговує, згідно своїх функціональних обов`язків. Цієї ж доби, приблизно о 21.00, повертаючись з дільниці по автодорозі між с. Водяне та с. Андріївка він помітив крупногабаритну сільськогосподарську техніку, а саме: трактор, який рухався назустріч. Наближаючись до зазначеного трактору, щоб уникнути зіткнення капітан поліції ОСОБА_1 почав скеровувати службовий автомобіль праворуч, ближче до узбіччя, але при зближенні уникнути зіткнення не вдалось. В результаті зіткнення з трактором був пошкоджений вищевказаний службовий автомобіль, а саме ліва передня частина. Після зіткнення ОСОБА_1 та водій трактору, не викликавши поліцію, вирішили покинути місце скоєння ДТП, та поїхали до сільськогосподарського господарства, яке знаходиться у с. Водяне, для того щоб відремонтувати там службовий автомобіль. Про факт скоєної ДТП капітан поліції ОСОБА_1 повідомив керівництво відділення поліції № 3 Кам`янського РУП ГУНП та здійснив дзвінок до чергової частини вказаного ВП. Приблизно через півтори години до сільськогосподарського господарства, яке знаходиться у с. Водяне, прибули керівники відділення поліції №3 Кам`янського РУП ГУНП та наряд СРПП цього ж відділення поліції. Оглянувши службовий автомобіль, поліцейські СРПП запропонували капітану поліції ОСОБА_1 пройти освідування за допомогою газоаналізатора «Драгер», на що останній відмовився, пояснюючи це тим, що він знаходиться не за кермом автомобіля. Крім цього, капітан поліції ОСОБА_1 зазначив, що алкогольні напої 27.07.2023 року він не вживав.
Опитаний громадянин ОСОБА_2 повідомив, що він працює трактористом у ПП «Дядик». 27.07.2023 приблизно о 20.15 він їхав на тракторі «Джон Дір», н.з. НОМЕР_2 , по автошляху між с. Вільні Хутори та с. Водяне. На зустріч йому рухався легковий автомобіль, та щоб уникнути зіткнення, ОСОБА_2 почав скеровувати трактор до правого узбіччя, але при зближенні відчув як легковий автомобіль зіткнувся з трактором. Коли ОСОБА_2 вийшов з трактора то побачив, що зіткнення сталось з легковим автомобілем, номерні знаки якого на синьому фоні, а водія цього автомобіля він впізнав як дільничного офіцера поліції ОСОБА_1 . Через деякий час разом з ОСОБА_1 вони відігнали пошкоджений службовий автомобіль до сільськогосподарського господарства «Дядик» для подальшого ремонту.
Вказаний перебіг подій також підтверджується адміністративними матеріалами, складеними у відношенні капітана поліції ОСОБА_1 та відеозаписами з нагрудного відеореєстратору поліцейських СРПП відділення поліції Кам`янського РУП ГУНП, наданих керівництвом вказаного підрозділу поліції. Так, переглядом відеозаписві з нагрудної камери поліцейського ОСОБА_8 підтверджено факт відмови від проходження огляду на стан сп`яніння у встановленому законом порядку капітаном поліції ОСОБА_1 та попередження останнього начальником ВКЗ Кам`янського РУП ГУНП капітаном поліції ОСОБА_10 про наслідки цієї відмови.
Крім цього, 29.07.2023р. у відношенні капітана поліції ОСОБА_1 також складено протокол серії ААД №256395 про адміністративне правопорушення, передбачене ст.124 КУпАП.
Аналогічні пояснення надав начальник СРПП відділення поліції № з Кам`янського РУП ГУНП капітан поліції ОСОБА_9 , капітан поліції ОСОБА_10 , майор поліції ОСОБА_11 , майор поліції ОСОБА_6 .
На підставі вищевикладеного, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що, за порушення службової дисципліни, недотримання вимог п. 1,2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.1,6 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги працівника поліції, абзаців 2,3 ч.2 ст.16 Закону України «Про дорожній рух», п.2.5, 2.10, 13.1 Правил дорожнього руху, п.11,12,13 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 №757, що виразилося у не проходженні передрейсових інструктажу та медичного огляду, не запису до Журналу виїзду та повернення транспортних засобів, неналежному веденні дорожнього листа, керуванні службовим транспортним засобом без посвідчення водія, невжитті належних заходів щодо недопущення ДТП, залишення місця ДТП та безпідставній відмові на законну вимогу поліцейських пройти освідування на стан алкогольного сп`яніння, до дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №3 Кам`янського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 слід застосувати дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
Відповідно до пункту 1 наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 11.08.2023 року №1491к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ВП №3 Кам`янського РУП ГУНП» за порушення службової дисципліни, недотримання вимог п. 1,2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.1,6 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги працівника поліції, абзаців 2,3 ч.2 ст.16 Закону України «Про дорожній рух», п.2.5, 2.10, 13.1 Правил дорожнього руху, п.11,12,13 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 №757, що виразилося у не проходженні передрейсових інструктажу та медичного огляду, не запису до Журналу виїзду та повернення транспортних засобів, неналежному веденні дорожнього листа, керуванні службовим транспортним засобом без посвідчення водія, невжитті належних заходів щодо недопущення ДТП, залишення місця ДТП та безпідставній відмові на законну вимогу поліцейських пройти освідування на стан алкогольного сп`яніння, до дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №3 Кам`янського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 застосоване дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
Наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 17.08.2023 року №576о/с по особовому складу відповідно до п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) капітана поліції ОСОБА_1 , дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №3 Кам`янського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, з 17 серпня 2023 року звільнено зі служби в поліції. Підстава: наказ ГУНП від 11.08.2023р. №1491к.
Не погодившись з вищевказаними наказами відповідача та вважаючи своє звільнення протиправним, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та спірним правовідносинам, суд зважає на таке.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною 6 статті 43 Конституції України встановлено, що громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України Закону України від 02.07.2015р. №580-VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон №580-VIII; у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Відповідно до частини першої статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень (частина перша статті 59 Закону №580-VIII).
Основні обов`язки поліцейського визначено статтею 18 Закону №580-VIII.
Так, ч.1 ст.18 Закону №580-VIII встановлено, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Згідно з ч.1, ч.2 ст.19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України "Про оборону України". Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Частиною 1 статі 64 Закону №580-VIII встановлено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».
Відповідно до п.6 ч.1 ст.77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, зокрема, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
При цьому, ч.2, ч.3 ст.77 Закону №580-VIII передбачено, що днем звільнення зі служби в поліції вважається день видання наказу про звільнення або дата, зазначена в наказі про звільнення. День звільнення вважається останнім днем служби.
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначено Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018р. №2337-VІІІ (далі Дисциплінарний статут НПУ).
Частинами 1 та 2 статті 1 Дисциплінарного статуту НПУ визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Згідно з п.п.1, 6 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту НПУ службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.
Узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських є Правила етичної поведінки поліцейського, затверджені наказом МВС України від 22.02.2016 року №1179 (далі Правила №1179), які спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей.
Відповідно до абз.2 п.1 розділу І Правил №1179 ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.
Згідно з абз.2, 3 п.1 розділу ІІ Правил №1179 під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.
Частиною 1 статті 11 Дисциплінарного статуту НПУ передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
За приписами ч.1 ст.12 Дисциплінарного статуту НПУ дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до ч.1, ч.2 ст.13 Дисциплінарного статуту НПУ дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
Згідно з ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту НПУ до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Частинами 1-3 статті 14 Дисциплінарного статуту НПУ встановлено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Частиною 4 статті 14 Дисциплінарного статуту НПУ передбачено, що підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відповідно до ч.6 ст.14 Дисциплінарного статуту НПУ службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Згідно з ч.10 ст.14 Дисциплінарного статуту НПУ Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану встановлено розділом V Дисциплінарного статуту НПУ.
Так, за приписами ч.1 ст.26 Дисциплінарного статуту НПУ у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.
Згідно з абз.1 ч.2 ст.26 Дисциплінарного статуту НПУ службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії (далі - уповноважена особа).
Частиною 3 статті 26 Дисциплінарного статуту НПУ передбачено, що службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів. До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні чи на стаціонарному лікуванні в закладах охорони здоров`я, розташованих на підконтрольних органам державної влади територіях.
Відповідно до ч.5 ст.26 Дисциплінарного статуту НПУ за результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, висновок не складається, а обставини вчинення дисциплінарного проступку відображаються в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності або в довідці про відсутність в діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку.
Абзацом 1 частини 6 статті 26 Дисциплінарного статуту НПУ передбачено, що службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування.
При цьому, п.1 розділу V Порядку №893 встановлено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Згідно з п.4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Пунктом 7 розділу V Порядку №893 встановлено, що розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування. У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.
Абзацом 1 пункту 14 розділу V Порядку №893 встановлено, що під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.
При цьому, ч.1 ст.18 Дисциплінарного статуту НПУ визначено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.
Так, відповідно до ч.2 ст.18 Дисциплінарного статуту НПУ поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.
За приписами п.п.1, 2 розділу VІ Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
Згідно з ч.2, ч.3 ст.19 Дисциплінарного статуту НПУ висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку. Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Відповідно до п.1 розділу VІІ Порядку №893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення. Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності. Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Так, ч.ч.4,5 ст.19 Дисциплінарного статуту НПУ визначено, що обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника. Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.
За приписами ч.7 ст.19 Дисциплінарного статуту НПУ у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Згідно з ч.8 ст.19 Дисциплінарного статуту НПУ під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану визначено ст.29 Дисциплінарного статуту НПУ, згідно з ч.1, абз.1 ч.2, ч.3 якої у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею. Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції. Протягом 10 днів з дня підписання наказу про застосування дисциплінарного стягнення прямий керівник посадової особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, має право його пом`якшити, застосувати суворіше дисциплінарне стягнення або звільнити поліцейського від дисциплінарної відповідальності, якщо встановить невідповідність такого стягнення ступеню тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та вини.
Системний аналіз викладених правових норм надає підстави стверджувати, що службове розслідування в органах поліції є комплексом заходів, які здійснюються в межах відомчої компетенції та з метою збирання, перевірки і оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського, встановлення обставин (часу, місця, способу) його вчинення, уточнення причин та умов, що цьому сприяли, а також ступеня вини особи, яка його вчинила, і визначення виду стягнення, що пропонується до застосування керівником.
Таким чином, мета службового розслідування полягає у повному, об`єктивному та всебічному встановленні обставин (часу, місця), наслідків правопорушення, з приводу якого було призначено розслідування; осіб, винних у його вчиненні, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали загрозу їх спричинення; наявності причинного зв`язку між неправомірним діянням особи, щодо якої призначено службове розслідування, та його наслідками; причин правопорушення та умов, що йому сприяли; законів чи інших нормативно-правових актів, розпорядчих документів або службових обов`язків, що були порушені; ступеня вини кожної з осіб, причетних до правопорушення, та мотиви протиправної поведінки поліцейського і його ставлення до вчиненого.
При цьому, службове розслідування має відбуватися за чітко встановленою законом процедурою, в тому числі із забезпеченням права поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, на захист що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій в порядку приписів ст.18 Дисциплінарного статуту НПУ.
Також з аналізу ст.1 Дисциплінарного статуту НПУ слідує, що підставою для дисциплінарної відповідальності поліцейського є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у недотриманні чи неналежному дотриманні службової дисципліни та означає недотримання поліцейським Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів МВС підпорядкованих йому органів і підрозділів, Присяги поліцейського та наказів керівників.
Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.
Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.
Як свідчать матеріали справи, підставою призначення службового розслідування відносно позивача став рапорт начальника управління головної інспекції ГУНП в Дніпропетровській області Тарана О. від 28.07.2023р., яким начальника ГУНП в Дніпропетровській області повідомлено про те, що 27.07.2023р. о 21.40 до ГУНП надійшла інформація про те, що цієї ж доби о 20.30 сталася ДТП за участю дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №3 Кам`янського РУП ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 .
При цьому суд не погоджується з доводами позивача відносно того, що службове розслідування було призначено за відсутності на те правових підстав, передбачених пунктом 2 розділу II Порядку №893 та з порушенням п.3 Порядку №893, яким прямо заборонено проведення службового розслідування у разі надходження до органу (підрозділу,закладу, установи) поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному КУпАП.
Так, п.2 розділу II Порядку №893 встановлено, що службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про:
внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення;
повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку;
надходження подання спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або припису Національного агентства з питань запобігання корупції, в якому міститься вимога щодо проведення службового розслідування з метою виявлення причин та умов, за яких стало можливим учинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону України «Про запобігання корупції»;
ознаки дисциплінарного проступку, що призвів до загибелі або поранення (контузії, травми або каліцтва) поліцейського під час виконання ним службових повноважень;
недотримання підстав та порядку застосування або використання вогнепальної зброї, спеціальних засобів або заходів фізичного впливу;
недотримання норм кримінального процесуального законодавства України під час проведення досудового розслідування;
втрату поліцейським службового посвідчення та спеціального нагрудного знака (жетона), табельної, добровільно зданої чи вилученої зброї або боєприпасів, нагородної зброї, якщо вона зберігалася в територіальному органі поліції чи його територіальному (відокремленому) підрозділі, а також закладі, установі Національної поліції України, що належать до її управління (далі - органі (підрозділ, заклад, установа) поліції), а також втрату спеціальних засобів поліцейським чи відсутність їх в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, матеріалів досудового розслідування, справ оперативного обліку та справ про адміністративні правопорушення, речових доказів, а також тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження;
розголошення конфіденційної, таємної, службової або іншої інформації, яка містить таємницю, що охороняється законом;
порушення законодавства України у сфері фінансово-господарської діяльності органів поліції, а також установ, які належать до сфери управління Національної поліції України, виявлені під час ревізій або перевірок, внутрішніх аудитів;
перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції;
приховування від обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні та адміністративні правопорушення, які були відомі поліцейському, але не отримали реєстраційного номера або не були зафіксовані ним у встановленому законодавством України порядку;
здійснення поліцейським дискримінації за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовною або іншими ознаками в будь-якій формі, а також сексуальних домагань.
При цьому конструкція норми п.2 розділу II Порядку №893: «службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про…» вказує на те, що ця норма не містить вичерпного переліку підстав для призначення службового розслідування, тобто можлива наявність і інших підстав для його призначення
Водночас, згідно з частиною 4 статті 14 Дисциплінарного статуту НПУ підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відтак, підставою для призначення службового розслідування, зокрема, може бути і повідомлення, рапорти інших поліцейських про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Отже, рапорт начальника управління головної інспекції ГУНП в Дніпропетровській області Тарана О. від 28.07.2023р. був достатньою підставою для призначення службового розслідування щодо позивача, тож доводи ОСОБА_1 про відсутність підстав для призначення службового розслідування свого підтвердження не знайшли.
Безпідставними є посилання позивача й на те, що під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією не було враховано надані позивачем пояснення 28.07.2023р. щодо фактичних обставин дорожньо-транспортної пригоди, що мала місце 27.07.2023р., бо у висновку службового розслідування є безпосереднє посилання на ці пояснення з наведенням їх змісту, при цьому позивач, у разі наявності у нього бажання, не був обмежений у можливості подавати додаткові пояснення під час службового розслідування, що останнім не спростовано.
Щодо посилання позивача на те, що спірні накази прийняті під час його тимчасової непрацездатності, то відповідно до ст.21,22 Дисциплінарного статуту НПУ перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення, дисциплінарне стягнення виконується негайно, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності).
Як встановлено судом, підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності став висновок службового розслідування, згідно з яким в ході проведення цього службового розслідування підтверджено, що ОСОБА_1 порушено службову дисципліну та не дотримано вимог п.1,2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», п.1,6 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги працівника поліції, абзаців 2,3 ч.2 ст.16 Закону України «Про дорожній рух», п.2.5, 2.10, 13.1 Правил дорожнього руху, п.11,12,13 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 №757, що виразилося у не проходженні передрейсових інструктажу та медичного огляду, не запису до Журналу виїзду та повернення транспортних засобів, неналежному веденні дорожнього листа, керуванні службовим транспортним засобом без посвідчення водія, невжитті належних заходів щодо недопущення ДТП, залишення місця ДТП та безпідставній відмові на законну вимогу поліцейських пройти освідування на стан алкогольного сп`яніння, до дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції №3 Кам`янського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 слід застосувати дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
У позовній заяві та у судових засіданнях ОСОБА_1 не заперечував сам факт ДТП, а також не проходження ним передрейсових інструктажу та медичного огляду, не здійснення ним запису до Журналу виїзду та повернення транспортних засобів, неналежне ведення дорожнього листа та керування службовим транспортним засобом без посвідчення водія. Так, у судовому засіданні позивач пояснив, що посвідчення водія він залишив в особистому транспортному засобі, тому дійсно 27.07.2023р. керував службовим автомобілем «Фолькваген Пассат» н.з. НОМЕР_1 (на синьому фоні) на автошляху між с. Вільний Хутір та с. Водяне без посвідчення водія. При цьому з червня 2023 року службовим автомобілем «Фолькваген Пассат» н.з. НОМЕР_1 (на синьому фоні) на підставі рапорту позивача перебував на ремонті, який робив безпосередньо сам позивач за власні кошти і 27.07.2023р. він здійснював на ньому тестовий виїзд на свою дільницю за зверненням громадянина, щоб перевірити справність автомобіля після проведеного ремонту, тому в Журнал записів не здійснив, а також не вів дорожній лист.
При цьому відповідно до п.п.9-11 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 №757 (далі Порядок №757) усі виїзди та повернення службових транспортних засобів органів поліції фіксуються у дорожньому листі (додаток 5), який в органах поліції є документом первинного обліку експлуатації транспортних засобів. Інформація щодо маршруту руху, пробігу і часу використання транспортного засобу засвідчується підписами посадових осіб органів поліції, у розпорядження яких надавався транспортний засіб для виконання службових завдань. Дорожні листи встановленої форми замовляються у типографії або виготовляються органами поліції самостійно за умови забезпечення належного їх зберігання протягом терміну використання і недопущення порушень порядку їх ведення. Незалежно від способу виготовлення всі дорожні листи транспортних засобів органів поліції обліковуються в журналі реєстрації дорожніх листів (додаток 6) із присвоєнням відповідних реєстраційних номерів. Підставою для видачі дорожніх листів на наступний місяць є своєчасне повернення дорожніх листів за минулий місяць. Дорожні листи на транспортні засоби, виведені з експлуатації унаслідок пошкодження у дорожньо-транспортних пригодах (далі - ДТП) або підготовки до списання, не видаються, а на транспортні засоби, виведені з експлуатації для проведення довготривалого ремонту, видаються тільки після завершення ремонтних робіт і введення в експлуатацію.
Згідно з п.12 Порядку №757 правильним веденням дорожніх листів, облікових журналів та іншої передбаченої цим Порядком дорожньої документації вважається своєчасне внесення до них достовірних даних за наявності всіх необхідних підписів і відповідних штампів. Виїзд транспортного засобу без заповненого дорожнього листа забороняється. Контроль за своєчасною видачею і поверненням дорожніх листів покладається на керівництво органів поліції.
Пунктом 13 Порядку №757 передбаечно, що перед виїздом службового транспортного засобу водії отримують у відповідальної за автотранспортну діяльність особи дорожній лист, проходять передрейсові медичний огляд та інструктаж, засвідчують їх проходження власним підписом у дорожньому листі та відповідних облікових журналах, подають закріплений транспортний засіб на огляд технічного стану відповідальною за автотранспортну діяльність особою, яка підтверджує його справність підписом у відповідному розділі дорожнього листа. Про виявлені зовнішні пошкодження транспортних засобів перед виїздом або після їх повернення відповідальні за автотранспортну діяльність особи письмово доповідають безпосередньому керівництву.
Відповідно до п.14 Порядку №757 проходження водіями передрейсового інструктажу, який проводиться відповідальною за автотранспортну діяльність особою, фіксується в журналі обліку інструктажів водіїв (додаток 7) і підтверджується їх підписами у відповідних розділах цього журналу, в яких відображається передрейсовий (щоденний) і спеціальний (додатковий) інструктажі:
1) тема спеціального (додаткового) інструктажу в журналі зазначається у довільній формі, оскільки вказаний інструктаж пов`язаний з використанням службових транспортних засобів для виконання окремих конкретно визначених завдань (при зміні оперативної обстановки, погіршенні погодних умов, виїзді у відрядження за межі регіону тощо) або використанням транспортних засобів, щодо яких діють дозволи на позагаражне (позавідомче) зберігання;
2) тема передрейсового (щоденного) інструктажу позначається номером з окремо розробленої та затвердженої керівництвом органів поліції тематики, яка розробляється відповідно до основних положень ПДР в обсязі, необхідному для проведення передрейсового інструктажу водіїв з урахуванням пори року, умов і специфіки використання транспортних засобів в органах поліції відповідного регіону, та зберігається в журналах обліку інструктажів водіїв.
Таким чином, наданими доказами підтверджено та позивачем фактично визнано порушення ним приписів п.11,12,13 розділу III Порядку №757.
Щодо інших порушень, встановлених службовим розслідуванням, позивач у позовній заяві та у судових засіданнях заперечував факт залишення ним місця ДТП та безпідставну відмову на законну вимогу поліцейських пройти освідування на стан алкогольного сп`яніння, зазначаючи, що після того як відбулася ДТП він разом із водієм трактора «Джон Дір» ОСОБА_2 погодили, що вирішать ситуацію мирним шляхом через складання європротоколу і для того, щоб його скласти вони поїхали до фермерського господарства ПП «Дядик», де власник трактора ОСОБА_3 також погодився на складання європротоколу, проте в подальшому до фермерського господарства приїхав працівник УВБ в Дніпропетровській області - ОСОБА_4 , який мав неприязне відношення до ОСОБА_13 , і дізнавшись, що сталася ДТП за участю останнього, вирішив використати цю ситуацію для зведення особистих рахунків та наказав зупинити процедуру оформлення європротоколу і оформлювати адмінматеріали на ОСОБА_1 . При цьому ОСОБА_1 заперечував алкогольне сп`яніння та в жодному разі не відмовлявся пройти освідування, що, за твердженням позивача, підтверджується відповідними відеозаписами, зокрема, на відеозаписі голос за кадром (працівник поліції ) зазначає, що «Шебела хочет на освидетельствование в больницу, а от драгера отказывается», водночас, протягом всього відеозапису ОСОБА_1 висловлює своє заперечення щодо правомірності пропозиції проходити огляд на стан сп`яніння, так як жодних правил дорожнього руху він не порушував, таким чином, відсутні підстави для такої пропозиції, а на часі 04:02:18 ОСОБА_1 погоджується їхати до медичного закладу для проходження огляду, проте працівники поліції, виконуючи вказівку ОСОБА_4 щодо провокації ОСОБА_1 на відмову від проходження огляду на стан сп`яніння, самі почали відмовляти ОСОБА_1 їхати до мед закладу одразу ж, а пропонували дочекатись Клешню (начальника Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області).
Однак, суд критично оцінює вищевказані пояснення позивача, оскільки, по-перше, фактичні обставини справи та надані сторонами докази і показання свідчать про те, що ДТП відбулася 27.07.2023 року приблизно о 20.30 на автошляху між с. Вільний Хутір та с. Водяне, натомість при прибутті на місце події поліцейськими СРПП відділення поліції №3 Кам`янського РУП ГУНП було встановлено, що службовий автомобіль «Фольксваген Пассат» н.з. НОМЕР_1 (на синьому фоні), яким керував ОСОБА_1 , знаходиться на території ФОП « ОСОБА_5 » за адресою: АДРЕСА_1 , тобто не на місці ДТП.
По-друге, відповідно до абз.1-2 п.33.2 ст.33 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» у разі настання дорожньо-транспортної пригоди за участю лише забезпечених транспортних засобів, за умови відсутності травмованих (загиблих) людей, а також за згоди водіїв цих транспортних засобів щодо обставин її скоєння, за відсутності у них ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, ці водії мають право спільно скласти повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду. У такому разі водії транспортних засобів після складення зазначеного в цьому пункті повідомлення мають право залишити місце дорожньо-транспортної пригоди та звільняються від обов`язку інформувати відповідні підрозділи Національної поліції про її настання. Таким чином, залишити місце дорожньо-транспортної пригоди його учасники можуть не для складання європротоколу, а лише після його оформлення. Натомість, матеріалами справи та й самим позивачем підтверджено, що євро протокол у даному випадку складено не було, то ж й підстав залишати місце ДТП його учасники, в тому числі і позивач, в силу наведених приписів закону не мали.
Аналогічні пояснення надав начальник СРПП відділення поліції № з Кам`янського РУП ГУНП капітан поліції ОСОБА_9 , капітан поліції ОСОБА_10 , майор поліції ОСОБА_11 , майор поліції ОСОБА_6 .
За таких обставин, в ході судового розгляду справи висновки відповідача про допущення позивачем вищевказаного дисциплінарного проступку знайшли своє повне підтвердження.
При цьому, дії позивача та обставини, за яких їх було вчинено, що встановлені службовим розслідуванням, є такими, що підривають авторитет і довіру до нього, як носія влади, та до поліції як органу державної влади, який покликаний захищати життя, здоров`я, права і свободи громадян, власність, інтереси суспільства і держави від протиправних посягань, що є неприпустимим та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків, у зв`язку з чим такі дії є несумісними з вимогами, що пред`являються до особистих та моральних якостей працівника поліції.
Суд зазначає, що дискредитація звання рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ (національної поліції) за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 29.12.2020 року у справі №802/2046/18-а та у постанові Верховного Суду від 16.10.2020 року у справі №814/2622/13-а.
Також суд зауважує, що спеціальні юридичні і моральні норми пред`являють підвищені вимоги до почуття відповідальності поліцейського.
Так, ст. 2, 6, 7, 8, 18 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що одним із основних завдань поліції є охорона прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави, протидія злочинності, при цьому поліція зобов`язана виконувати свої завдання неупереджено, у точній відповідності з законом на принципах верховенства права, дотримання прав і свобод людини, законності тощо.
Крім того, відповідно до ст.18 Закону України «Про Національну поліцію» та Присяги працівника поліції кожен поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватись Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, сумлінно виконувати свої службові обов`язки, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського.
Позивач, склавши Присягу, добровільно взяв на себе вищевказані зобов`язання, і був обізнаний, що за порушення цих вимог його буде притягнуто до суворої дисциплінарної відповідальності аж до звільнення зі служби в поліції.
При цьому, як слідує з вищенаведених приписів Дисциплінарного статуту НПУ, поняття «службова дисципліна» включає у себе не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства та Присяги.
Таким чином, позивач, у силу свого службового статусу, як поліцейський, був зобов`язаний не допускати дій, що ганьблять звання працівника поліції або підривають авторитет поліції, інших стосунків, які носять корисливий або протиправний характер.
З огляду на встановленні службовим розслідуванням обставини, суд доходить висновку, що відповідачем правильно кваліфіковано дії позивача як вчинення дисциплінарного проступку.
Враховуючи тяжкість проступку, наслідки проступку, які, як правильно зазначив відповідач, фактично підривають довіру та авторитет до органів Національної поліції, суд вважає правомірним притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності саме у вигляді звільнення зі служби в поліції. Застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є правомірним і пропорційним. Дисциплінарний проступок позивача виявився у недотриманні принципів діяльності поліцейського та вчиненні дій, несумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейських.
Щодо посилань позивача на те, що в ході службового розслідування не взято до уваги позитивну службову характеристику позивача, що, в свою чергу, на думку позивача, свідчить про неповноту та упередженість службового розслідування, суд зазначає, що така службова характеристика міститься в матеріалах службового розслідування, відтак, досліджувалася дисциплінарною комісією в ході його проведення, при цьому в матеріалах службового розслідування також міститься і послужний список позивача, з якого слідує, що останній неодноразово притягувався до дисциплінарної відповідальності, в тому числі щодо позивача було застосовано і догану, і сувору догану, і, хоча ці дисциплінарні стягнення є погашеними, проте, у сукупності також можуть бути враховані у якості характеризуючих позивача обставин.
Зважаючи на наведене у сукупності, суд дійшов висновку, що оскаржувані накази прийняті на підставі, у межах та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, та обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення, для прийняття рішення, тобто відповідають критеріям, визначеним ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, відтак, підстави для їх скасування відсутні.
Оскільки позовні вимоги про поновлення позивача на посаді та виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу є похідними від вимог про скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення зі служби, відтак підстави для їх задоволення також відсутні.
Таким чином, у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 слід відмовити у повному обсязі.
Зважаючи на відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, а також на те, що позивач у цій справі є звільненим від сплати судового збору відповідно до п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», отже, підстави для розподілу судових витрат у даному випадку відповідно до ст.139 КАС України відсутні.
Керуючись ст. ст. 242-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, передбачені ст.ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 12.05.2025р.

Суддя: О.М. Турова