Справа № 580/4527/25
Суддя: Алла РУДЕНКО
Дата ухвалення: 2025-05-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про прийняття позовної заяви до розгляду

та відкриття спрощеного позовного провадження в адміністративній справі

13 травня 2025 року справа № 580/4527/25
м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Руденко А. В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

25.04.2025 до Черкаського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі позивач) в особі представника адвоката Мандрика В. В. з позовною заявою до військової частини НОМЕР_1 (далі відповідач), в якій, з урахуванням поданої позовної заяви в новій редакції, просить:

- визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_2 щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 додаткової грошової винагороди, передбаченої Постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 168 «Питання деяких додаткової винагороди виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану», у розмірі, збільшеному до 100 000 гривень в розрахунку на місяць пропорційно дням перебування на стаціонарному лікуванні поранення пов`язаного із захистом Батьківщини з 06.07.2024 по 09.07.2024, з 09.07.2024 по 22.07.2024, з 22.07.2024 по 26.07.2024, з 26.07.2024 по 13.08.2024, з 14.08.2024 по 19.09.2024 та пропорційно періоду перебування у відпустці для лікування після тяжкого поранення з 21.09.2024 по 20.10.2024, рекомендованій довідкою ВЛК №191 від 19.09.2024 на 30 календарних днів;

- зобов`язати Військову частину НОМЕР_2 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 додаткову винагороду, передбачену Постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану», у розмірі, збільшеному до 100 000 гривень в розрахунку на місяць пропорційно дням перебування на стаціонарному лікуванні поранення пов`язаного із захистом Батьківщини з 06.07.2024 по 09.07.2024, з 09.07.2024 по 22.07.2024, з 22.07.2024 по 26.07.2024, з 26.07.2024 по 13.08.2024, з 14.08.2024 по 19.09.2024 та пропорційно періоду перебування у відпустці для лікування після тяжкого поранення з 21.09.2024 по 20.10.2024, рекомендованій довідкою ВЛК №191 від 19.09.2024 на 30 календарних днів.

Ухвалою від 30.04.2025 суддя позовну заяву залишив без руху та надав позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

08.05.2025 представник позивача подав до суду заяву в порядку усунення недоліків.

У заяві про поновлення пропущеного строку звернення до суду від 07.05.2025 представник позивача просить вважати поважними причини пропуску строку на подання цієї позовної заяви. Посилається на те, що у березні 2025 року представник звернувся до відповідача із заявою від 10.03.2025 щодо виплати спірної винагороди. 31.03.2025 представник отримав до відповідь, відповідно до якої позивачу відмовлено у нарахуванні додаткової грошової винагороди. Тому, представник вважає, враховуючи, що звернувся до суду протягом тримісячного строку з дня отримання 31.03.2025 відповіді військової частини на своє звернення, що є підстави для поновлення строку звернення до суду.

Щодо дотримання позивачем строку звернення до суду з цим позовом, суддя врахував таке.

Згідно з частиною 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини першої статті 233 Кодексу законів про працю України від 10.12.1971 № 322-VIII працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Тому, до спірних правовідносин підлягає застосуванню тримісячний строк звернення до суду з дня, коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

З матеріалів справи суддя з`ясував, що позивач проходить військову службу у військовій частині НОМЕР_2 . Під час проходження служби позивач 05.07.2024 отримав поранення. У період з 06.07.2024 по 09.07.2024, з 09.07.2024 по 22.07.2024, з 22.07.2024 по 26.07.2024, з 26.07.2024 по 13.08.2024, з 14.08.2024 по 19.09.2024 перебував на стаціонарному лікуванні. Також перебував у відпустці за станом здоров`я тривалістю 30 календарних днів з 21.09.2024 по 20.10.2024.

Предметом спору у цій справі є бездіяльність відповідача щодо виплати позивачу додаткової грошової винагороди у повному розмірі відповідно до постанови КМУ від 25.02.022 № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» за спірний період.

Таким чином, спірними у цій справі періодами, за які виник спір щодо належного нарахування додаткової винагороди є періоди з 06.07.2024 по 09.07.2024, з 09.07.2024 по 22.07.2024, з 22.07.2024 по 26.07.2024, з 26.07.2024 по 13.08.2024, з 14.08.2024 по 19.09.2024 та період перебування позивача у відпустці тривалістю 30 календарних днів з 21.09.2024 по 20.10.2024.

У грудні 2024 року позивач в особі представника звернувся до відповідача із заявою від 03.12.2024, в якій просив нарахувати та виплатити ОСОБА_1 додаткову винагороду у збільшеному до 100 000 грн розмірі згідно Постанови КМУ № 168 від 28.02.2022 пропорційно періодам перебування на стаціонарному лікуванні з 06.07.2024 по 19.09.2024, з 07.10.2024 по 18.11.2024, з 18.11.2024 по теперішній час, та у відпустці.

Також у березні 2025 року представник позивача звернувся до відповідача із заявою від 10.03.2025, в якій просив включити ОСОБА_1 до наказу про виплату додаткової винагороди відповідно до постанови КМУ № 168 від 28.02.2022 за період перебування у відпустці для лікування, потребу у якій встановлено довідкою ВЛК № 191 від 19.09.2024.

Листом від 31.03.2025 № 1827/2653 відповідач повідомив, що грошове забезпечення після чотирьох місяців безперервного перебування на лікуванні в лікарняних закладах виплачується на підставі висновку військово-лікарської комісії, рішення командира військової частини про продовження перебування в лікарняних закладах та відповідно до вимог чинного законодавства. У зв`язку з чим, враховуючи, що у військовій частині відсутня постанова (довідка) ВЛК про потребу в тривалому лікуванні ОСОБА_1 , нарахування та виплата додаткової винагороди, відповідно до постанови КМУ №168 від 28.02.2022 за період перебування у відпустці для лікування, потребу у якій встановлено довідкою ВЛК № 191 від 19.09.2024, не здійснювалась.

Суддя врахував, що Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 №2102-IX, в Україні введено воєнний стан з 24.02.2022, строк дії якого в подальшому був продовжений та триває донині.

Поважними причинами пропуску процесуального строку можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Отже, строк повинен бути пропущений виключно з поважних причин.

Суддя врахував, що позивач є діючим військовим та проходить військову службу в умовах воєнного стану. 05.07.2024 отримав тяжку травму та проходив довготривале лікування з 06.07.2024 по 09.07.2024, з 09.07.2024 по 22.07.2024, з 22.07.2024 по 26.07.2024, з 26.07.2024 по 13.08.2024, з 14.08.2024 по 19.09.2024, а також перебував у відпустці для лікування після тяжкого поранення з 21.09.2024 по 20.10.2024.

У розумний строк після проходження такого лікування та перебування у відпустці позивач в особі представника звернувся у грудні 2024 року та у березні 2025 року до відповідача із заявами щодо виплати спірної грошової винагороди.

У Постанові Верховного Суду від 29.09.2022 у справі № 500/1912/22 суд зазначив, що протягом усього періоду дії воєнного стану, запровадженого на території України у зв`язку із збройною агресією Російської Федерації, суворе застосування адміністративними судами процесуальних строків стосовно звернення до суду із позовними заявами, апеляційними і касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду, гарантованого статтями 55, 124, 129 Конституції України, статтею 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права та статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Отже, отримавши 31.03.2025 лист військової частини НОМЕР_1 за результатом розгляду заяв позивача та подавши до суду позов 25.04.2025, позивач дотримався строку звернення до суду відповідно до частини першої статті 233 КЗпП України.

Враховуючи зазначене, суддя дійшов висновку, що строк звернення до суду пропущений позивачем з поважних причин, тому наявні підстави для поновлення позивачу строку звернення до суду.

Спір виник із публічно-правових відносин, належить до юрисдикції адміністративних судів та має розглядатись у порядку адміністративного судочинства.

Позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України, подана особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність та у строк, установлений законом. Підстави для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі відсутні.

Згідно зі статтею 12 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Згідно з пунктом 3 частини 6 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

Згідно з частиною 1 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Заявлений позов є справою незначної складності, тому підлягає розгляду у спрощеному позовному провадженні без повідомлення сторін.

Згідно частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно з частиною 1 статті 260 Кодексу адміністративного судочинства України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно з частиною 1 статті 261 Кодексу адміністративного судочинства України відзив подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі.

Згідно з частиною 2 статті 261 Кодексу адміністративного судочинства України позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Крім того, відповідно до ч. 7 ст. 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (ч. 8 ст. 44 КАС України).

Згідно із частиною 9 статті 18 КАС України суд проводить розгляд судової справи за матеріалами у формах, визначених Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до п. 122 розділу VI Перехідні положення Положення № 1845/0/15-21 до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС справи можуть розглядатися (формуватися та зберігатися) в паперовій, електронній чи змішаній формі залежно від наявних у суді можливостей.

Електронні документи та електронні копії паперових документів вносяться до АСДС та зберігаються в централізованому файловому сховищі.

Документи, що надійшли до суду в електронній формі, за потреби можуть роздруковуватися та приєднуватися до матеріалів справи у паперовій формі.

Згідно із абз. 21 п. 1 розділу VII Формування і оформлення судових справ Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 20.08.2019 № 814 (у редакції наказу Державної судової адміністрації України від 17 жовтня 2023 року № 485) у випадку прийняття суддею (суддею-доповідачем), у провадженні якого перебуває судова справа, рішення щодо розгляду (формування та зберігання) судової справи (матеріалів кримінального провадження) в електронній чи змішаній (паперовій та електронній) формі, формування матеріалів судової справи здійснюється у відповідній(их) формі(ах) (паперовій та/або електронній).

Отже, процесуальне законодавство передбачає формування справи у змішаній формі (паперовій та електронній) за рішенням судді, у провадженні якого перебуває судова справа.

Також суд урахував, що частинами 1 та 4 ст. 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Згідно з ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З метою офіційного з`ясування фактичних обставин, які мають значення для вирішення цієї справи, суддя дійшов висновку про необхідність витребувати у відповідача витяги із наказів командира військової частини про вибуття (прибуття із) відпустки, рекомендованої довідкою ВЛК № 191 від 19.09.2024, в період дії воєнного стану ОСОБА_1 .

Керуючись статтями 12, 243, 248, 257, 260, 261, 262 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

Визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновити позивачу строк звернення до суду.

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити спрощене позовне провадження.

Розпочати розгляд справи по суті з 13.06.2025 без виклику учасників справи.

Витребувати у військової частини НОМЕР_2 витяги із наказів командира військової частини про вибуття (прибуття із) відпустки, рекомендованої довідкою ВЛК № 191 від 19.09.2024, в період дії воєнного стану ОСОБА_1 .

Копію ухвали направити особам, які беруть участь у справі.

Запропонувати відповідачу надіслати у строк протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі: до суду - відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), що підтверджують фактичні обставини та докази надіслання їх копій позивачу.

Позивачу - встановити строк п`ять календарних днів від дати отримання відзиву для надання відповіді на відзив до суду та відповідачу.

Відповідачу - встановити строк до початку судового засідання для розгляду справи по суті для надання заперечень на відповідь на відзив до суду та позивачу.

Попередити відповідача, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин спір буде вирішено за наявними матеріалами справи.

Формування та зберігання справи здійснювати у змішаній (паперовій та електронній) формі.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію у справі, що розглядається: http://court.gov.ua/fair/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Алла РУДЕНКО