Справа № 640/12497/22
Суддя: Христофоров А.Б.
Дата ухвалення: 2025-05-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

09 травня 2025 року Справа №640/12497/22

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Христофоров А.Б., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні адміністративну справу ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Київській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса місця проживання (перебування): АДРЕСА_1 ) з позовом до Головного управління Національної поліції України в Київській області (, адреса місцезнаходження: 01601, м. Київ, вул. Володимирська, 15), в якому просить суд:

1) визнати незаконним та скасувати наказ Головного Управління Національної поліції України в Київській області в частині звільнення зі служби в поліції поліцейського взводу №1 роти №7 полку поліції особливого призначення Головного управління Національної поліції в Київській області сержанта поліції ОСОБА_1 (спеціальний жетон 0163207);

2) поновити ОСОБА_1 (спеціальний жетон НОМЕР_2 ) на посаді поліцейського взводу №1 роти №7 полку поліції особливого призначення Головного управління Національної поліції в Київській області;

3) стягнути з Головного управління Національної поліції в Київській області на користь сержанта поліції ОСОБА_1 (спеціальний жетон 0163207) середній заробіток за час вимушеного прогулу з моменту звільнення до дня фактичного поновлення на посаді.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 серпня 2022 року відкрито спрощене позовне провадження без виклику (повідомлення) сторін.

Законом України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13.12.2022 № 2825-IX (далі - Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

На виконання вимог пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX та Порядку №399 на підставі Акту приймання-передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва від 15.01.2025, згідно супровідного листа КОАС від 15.01.2025 №01-19474/25 до Донецького окружного адміністративного суду передано 4132 судові справи, у тому числі адміністративну справу №640/12497/22.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.03.2024 року зазначену справу було передано на розгляд судді Донецького окружного адміністративного суду Христофорову А.Б.

Ухвалою суду від 10 березня 2025 року прийнято до свого провадження адміністративну справу №640/12497/22 за позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса місця проживання (перебування): АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції України в Київській області (, адреса місцезнаходження: 01601, м. Київ, вул. Володимирська, 15) про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу. Справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження суддею одноособово, без проведення судового засідання та повідомлення (виклику) учасників справи.

Від представника відповідача до суду надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, в обґрунтування якої зазначено, що позивачем пропущено строк звернення до суду. Зазначено, що Наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 16.03.2022 № 49 о/с ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, без виплати грошового забезпечення. 14.03.2022 складено акт телефонної розмови № 153/109/15-2022 про те, що на мобільний телефон НОМЕР_3 здійснено телефонний дзвінок ОСОБА_1 та запропоновано надати пояснення з приводу відсутності на робочому місці, однак останній від надання пояснень та прибуття на робоче місце відмовився. Відповідач вважає що позивач достеменно знав, про те, що проводиться службове розслідування за фактом відсутності його на робочому місці. Крім того, ОСОБА_1 на мобільний телефон направлявся наказ про звільнення його зі служби і запропоновано прибути йому для отримання трудової книжки, однак він відповів, що не має часу поїхати забрати її. Зі змісту позовної заяви ОСОБА_1 вбачається, що в кінці березня 2022 року позивачу не було нараховано заробітну плату. У розмові з колегами йому стало відомо про його звільнення зі служби в поліції в результаті проведення службового розслідування - тобто, позивач знав, що він звільнений зі служби в поліції, про що останнім зазначено у позовній заяві. 12.04.2022 року позивач уклав Договір про надання правничої допомоги з адвокатським об`єднанням «ЛІГЛС» про надання правничої допомоги у справі про поновлення його на роботі в ГУНП в Київській області. 12.04.2022 позивач напевно знав про своє звільнення зі служби в поліції. Позовна заява датована 08.08.2022 року, тобто, з порушенням місячного строку звернення до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно із ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 5 статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно до частини четвертої статті 31 (Оскарження дисциплінарного стягнення, застосованого у період дії воєнного стану) Закону України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем оскаржується наказ Головного управління Національної поліції в Київській області від 16.03.2022 року №49 о/с (по особовому складу) щодо звільнення позивача зі служби в поліції.

При цьому, позов у даній справі подано 08.08.2022 року.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення.

При цьому безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі, як правова визначеність (рішення Європейського суду з прав людини у справі Нешев проти Болгарії від 28 жовтня 2004 року).

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) виходить з того, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення ЄСПЛ від 16 грудня 1992 року у справі Жоффр де ля Прадель проти Франції).

Зокрема, ЄСПЛ вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення ЄСПЛ від 03 грудня 2003 року у справі Рябих проти Росії).

У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності), коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків (пункт 41 рішення ЄСПЛ від 03 квітня 2008 року у справі Пономарьов проти України).

Крім того, згідно з рішеннями ЄСПЛ від 25 липня 2002 року у справі Совтрансавто-Холдинг проти України та від 28 жовтня 1999 року у справі Брумареску проти Румунії судом встановлено, що існує установча судова практика щодо визначення основним елементом верховенства права принципу правової певності, який передбачає серед іншого і те, що у будь-якому спорі рішення суду, яке вступило в законну силу, не може бути поставлено під сумнів.

Згідно із ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно ч.3 ст.123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч.13 ст.171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

На підставі вищевикладеного суд зазначає, що недоліки позовної заяви повинні бути усунені шляхом надання суду заяви, передбаченої ч. 1 ст. 123 КАС України, про поновлення позивачу строку звернення до адміністративного суду у справі № 640/12497/ та належних доказів поважності причин пропуску позивачем цього строку або доказів, що такий строк не пропущений.

Враховуючи вищевикладене, суддя дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків шляхом подання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду та доказів на підтвердження поважності причин його пропуску.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 160, 161, 169, 171, 248 КАС України, суддя,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Київській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу - залишити без руху та надати позивачу строк у п`ять днів з дня отримання даної ухвали для надання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду та доказів на підтвердження поважності причин його пропуску.

У разі якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, позовна заява повертається позивачеві.

Копію цієї ухвали невідкладно надіслати особі, яка звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремому оскарженню не підлягає.

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя А.Б. Христофоров