Справа № 160/34316/24
Суддя: Малиш Н.І.
Дата ухвалення: 2025-05-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31.03.2025 у справі №160/34316/24 позов задоволено частково.

24.04.2025 Військовою частиною НОМЕР_1 через підсистему «Електронний суд» на зазначене рішення суду першої інстанції подано апеляційну скаргу.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 29.04.2025 вищевказану апеляційну скаргу залишено без руху та надано скаржнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, шляхом подання до суду доказів направлення копій апеляційної скарги з додатками позивачу - ОСОБА_1 шляхом використання Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або листом з описом вкладення; документу про сплату судового збору у встановленому законом порядку та розмірі.

Вищевказану ухвалу скаржник отримав 29.04.2025, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа до електронного кабінету скаржника у підсистемі «Електронний суд».

05.05.2025 Військовою частиною НОМЕР_1 , на виконання вимог вищевказаної ухвали, направлено клопотання про відстрочення сплати судового збору, яке вмотивоване тим, що військова частина НОМЕР_1 не включена до мережі розпорядників бюджетних коштів, а зарахована на фінансове забезпечення до військової частини НОМЕР_2 . Також зазначено, що скаржником своєчасно вжито заходів та здійснено замовлення судового збору, але до цього часу платіжної інструкції про сплату судового збору не надійшло, як і не погоджено вищім командуванням клопотання про неоскарження даного судового рішення. Крім того, відповідач посилається на судову практику, викладену в постанові Верховного Суду від 18.02.2025 року по справі №560/16696/23.

Перевіривши доводи вищевказаного клопотання, суд виходить з наступного.

Так, статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Статтею 44 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).

Тобто, особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Це стосується і заявників, які діють як суб`єкти владних повноважень й, до того ж, є бюджетними установами, фінансування яких здійснюється з Державного бюджету України, в тому числі щодо видатків на сплату судового збору, а тому кошти на вказані цілі повинні бути передбачені у кошторисі такої установи своєчасно і у повному обсязі.

Відтак, органи влади, що діють як суб`єкти владних повноважень від імені Держави та є учасниками процесу, мають діяти вчасно та в належний спосіб, вони не повинні допускати затримки та невиправданого зволікання при виконанні своїх процесуальних обов`язків.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VІ «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VІ).

Відповідно до частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Статтею 8 Закону № 3674-VI встановлено умови за яких суд своєю ухвалою може відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від сплати такого на певний строк за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, КАС України та Законом України «Про судовий збір» встановлено вичерпний перелік умов, суб`єктів та коло правовідносин, за наявності яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема відстрочити сплату судового збору.

Суд дослідивши доводи скаржника, доходить до висновку, що вони не містять безсумнівних відомостей про час виділення фінансовою частиною замовлених коштів судового збору у даній справі та надання до суду апеляційної інстанції належного документу про його сплату. Крім того, обставини пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України, довготривалим виділенням коштів для сплати судового збору чи перерозподілу наявних кошторисних призначень, призначених для сплати судового збору, самі по собі не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення, розстрочення чи відстрочення від такої сплати.

Зважаючи на те, що вищезазначені умови за наявності яких скаржнику можливо було б відстрочити сплату судового збору, відсутні, і враховуючи те, що звільнення, відстрочення та розстрочення суб`єкту владних повноважень сплати судового збору може розцінюватися, як надання державним органам певних процесуальних переваг перед іншими учасниками судового процесу - юридичними та фізичними особами, які зобов`язані сплачувати відповідний збір, підстави для задоволення клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги - відсутні.

В той же час, відповідно до частини другої статті 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Зміст наведеної норми вказує на те, що продовження процесуального строку, встановленого судом, передбачає надання нового строку на вчинення тієї процесуальної дії, яка не була з поважних причин вчинена у первісно встановлений строк.

З огляду на викладене, а також з метою забезпечення доступу до правосуддя та надання можливості скаржнику усунути недоліки апеляційної скарги, викладені в ухвалі від 29.04.2025, суд вважає за можливе продовжити наданий скаржнику ухвалою суду від 29.04.2025 строк на усунення недоліків апеляційної скарги не пізніше десяти днів з дня вручення (отримання) цієї ухвали.

Керуючись ст.ст. 121, 241, 248 КАС України суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Військової частини НОМЕР_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Надати додатковий строк на усунення недоліків апеляційної скарги Військової частини НОМЕР_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31 березня 2025 року у справі №160/34316/24 за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Недоліки апеляційної скарги мають бути усунені не пізніше десяти днів з дня вручення (отримання) цієї ухвали.

У разі невиконання ухвали та неусунення недоліків до вказаного строку, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і буде повернута особі, яка подала скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання (09.05.2025) та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.І. Малиш