Справа № 640/33243/21
Суддя: Златін Станіслав Вікторович
Дата ухвалення: 2025-05-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Златіна Станіслава Вікторовича
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Комунального підприємства "Харківські теплові мережі" до Північного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, "Схід-Теплоремонт" про визнання протиправним та скасування висновку,-
Позивач звернувся з позовом до суду, у якому просить:
визнати протиправним та скасувати висновок Північного офісу Держаудитслужби щодо процедури закупівлі UA-2021-08-09-010272-a, оприлюдненого в системі закупівель від 27.10.2021 року.
Позовні вимоги обгрунтовані наступним:
позивач, як замовник, на підтвердження відповідності учасників кваліфікаційним критеріям, встановив вимогу щодо надання лише довідки в довільній формі про наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій, а також довідки в довільній формі про наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід;
Методика визначення очікуваної вартості предмета закупівлі, затверджена наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 18.02.2020 року № 275, на порушення якої наголошує відповідач, має рекомендаційний характер, а тому не є обов`язковою для застосування;
висловлювання відповідача у спірному висновку «може свідчити» є лише припущенням, яке засноване на власному тлумаченні відповідачем положень нормативно-правового акту, що має рекомендаційний характер;
відповідь на запит органу Північного офісу ДАС України внаслідок технічного збою надано несвоєчасно, але це не свідчить про порушення позивачем самої процедури закупівлі.
Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 22.11.2021 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.
Відповідач надав суду відзив на позовну заяву, у якому просить суд відмовити у задоволенні позову з наступних підстав:
відповідач здійснив моніторинг публічної закупівлі, яку провів позивач;
тендерна документація складена позивачем з порушенням вимог законодавства України, а саме: замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документального підтвердження інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям; проте, позивач на підтвердження відповідності учасників кваліфікаційним критеріям встановив вимогу щодо надання лише довідки в довільній формі про наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій, а також довідки у довільній формі про наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід;
замовником не надано експертний звіт, на підставі якого визначено очікувану вартість предмета закупівлі, що не підтверджено визначення очікуваної вартості предмета закупівлі та порушено вимоги п.3 розділу 2 та п.1 розділу 3 Методики визначення очікуваної вартості предмета закупівлі, затверджена наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 18.02.2020 року № 275 та вимог п.4-1 постанови Кабінету Міністрів України від 11.10.2016 року № 710»Про ефективне використання державних коштів», частини 3 пункту 10 постанови Кабінету Міністрів України від 11.05.2011 року № 560 «Про порядок затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи», що може свідчити про порушення принципу максимальної економії, ефективності та пропорційності;
з огляду на порушення вимог законодавства у сфері закупівель відповідач правомірно зобов`язав позивача розірвати договір.
Матеріали справи передані для подальшого розгляду до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.
Ухвалою суду від 20.02.2025 року справу прийнято до провадження.
Ухвалою суду від 23.04.2025 року залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Товариство з обмеженою відповідальністю «Схід-Теплоремонт».
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, надала письмові пояснення, у яких зазначила, що роботи за укладеним договором з позивачем не виконувались, оскільки була відсутня потреба у їх виконанні. Вважає оскаржуваний висновок протиправним та таким, що підлягає скасуванню.
Суд дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, заслухавши пояснення представників сторін, встановив наступне.
Відповідач оприлюднив 27.10.2021 року висновок про результати моніторингу закупівлі UA-2021-08-09-010272-a (висновок від 27.10.2021 року № 472), у якому вказав на наступні порушення:
згідно ч.1 ст. 16 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям; проте, позивач на підтвердження відповідності учасників кваліфікаційним критеріям встановив вимогу щодо надання лише довідки в довільній формі про наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій, а також довідки у довільній формі про наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; довідка не може розглядатись як документальна підтверджена інформація; тому, тендерна документація не містить спосіб підтвердження відповідності учасника установленим критеріям і вимогам Закону України «Про публічні закупівлі»;
замовником не надано експертний звіт, на підставі якого визначено очікувану вартість предмета закупівлі, що не підтверджено визначення очікуваної вартості предмета закупівлі та порушено вимоги п.3 розділу 2 та п.1 розділу 3 Методики визначення очікуваної вартості предмета закупівлі, затверджена наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 18.02.2020 року № 275 та вимог п.4-1 постанови Кабінету Міністрів України від 11.10.2016 року № 710»Про ефективне використання державних коштів», частини 3 пункту 10 постанови Кабінету Міністрів України від 11.05.2011 року № 560 «Про порядок затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи», що може свідчити про порушення принципу максимальної економії, ефективності та пропорційності;
З огляду на виявлені порушення відповідач зобов`язав позивача в межах законодавства розірвати договір з урахуванням вимог ЦК України та ГК України та потягом п`яти робочих днів з для оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною другою статті 2 КАС України визначено, що в справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з частинами першою та другою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
На підставі статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26 січня 1993 року № 2939-XII (далі - Закон № 2939-XII) контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Закон України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року № 922-VIII (далі - Закон № 922-VIII) установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади.
Пунктом 9 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII визначено, що замовники - органи державної влади, органи місцевого самоврядування та органи соціального страхування, створені відповідно до закону, а також юридичні особи (підприємства, установи, організації) та їх об`єднання, які забезпечують потреби держави або територіальної громади, якщо така діяльність не здійснюється на промисловій чи комерційній основі, за наявності однієї з таких ознак: юридична особа є розпорядником, одержувачем бюджетних коштів; органи державної влади чи органи місцевого самоврядування або інші замовники володіють більшістю голосів у вищому органі управління юридичної особи; у статутному капіталі юридичної особи державна або комунальна частка акцій (часток, паїв) перевищує 50 відсотків.
Згідно зі статтею 4 Закону № 922-VIII закупівля здійснюється відповідно до річного плану. Річний план, додаток до річного плану та зміни до них безоплатно оприлюднюються на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель протягом п`яти днів з дня їх затвердження.
Відповідно до статті 7-1 Закону № 922-VIII моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав, зокрема, дані автоматичних індикаторів ризиків.

За результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження;

2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.

Форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Форму висновку про результати моніторингу закупівлі визначено Порядком заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі», затвердженим наказом Державної аудиторської служби України від 23 квітня 2018 року № 86 та зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 01 червня 2018 року за № 654/32106 (далі - Порядок № 86).

У розділі ІІІ Порядку № 86 визначено, що у пункті 1 констатуючої частини форми висновку зазначається опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу закупівлі, із зазначенням:

- структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. При зазначенні структурної одиниці закону зазначається тільки її заголовок (крім законів про внесення змін);

- найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття, чого в цій справі відповідачем зроблено не було.

Суд зазначає, що зазначивши у висновку про необхідність усунення виявлених порушень в межах законодавства розірвати договір з урахуванням вимог ЦК України та ГК України», відповідач визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.

Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі Замовника для усунення порушень.

Стосовно виявленого порушення: згідно ч.1 ст. 16 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям; проте, позивач на підтвердження відповідності учасників кваліфікаційним критеріям встановив вимогу щодо надання лише довідки в довільній формі про наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій, а також довідки у довільній формі про наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; довідка не може розглядатись як документальна підтверджена інформація; тому, тендерна документація не містить спосіб підтвердження відповідності учасника установленим критеріям і вимогам Закону України «Про публічні закупівлі», то суд зазначає наступне.

Згідно ч.1 ст. 16 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Якщо для закупівлі робіт або послуг замовник встановлює кваліфікаційний критерій такий як наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій та/або наявність працівників, які мають необхідні знання та досвід, учасник може для підтвердження своєї відповідності такому критерію залучити спроможності інших суб`єктів господарювання як субпідрядників/співвиконавців (ч.3 ст. 16 вказаного вище закону України).

Варто зазначити, що Законом України «Про публічні закупівлі» не встановлено вимог щодо документального підтвердження відповідності учасників зазначеному критерію.

Таким чином, замовнику надано можливість на власний розсуд встановити вимоги щодо такого документального підтвердження.

Згідно з роз`ясненням Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 07.02.2017 № 3302-06/3812-06 замовник самостійно визначає кваліфікаційні критерії з тих, що передбачені статтею 16 Закону України «Про публічні закупівлі», та вказує в тендерній документації інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям. Крім того, зазначено, що замовники самостійно визначають перелік документів, якими учасник повинен підтвердити свою відповідність кваліфікаційним вимогам, з огляду на специфіку предмета закупівлі, керуючись принципами здійснення закупівель та з дотриманням законодавства загалом.

Метою цього критерію є підтвердження учасником наявності необхідних ресурсів, за допомогою яких учасник зможе виконати зобов`язання за договором про закупівлю, наприклад надати послуги чи виконати роботи. Такими ресурсами можуть бути транспортні засоби, будівельна техніка, обладнання чи інша техніка, за допомогою якої будуть надані послуги чи здійснені роботи, нерухоме майно, зокрема складські приміщення для зберігання товарів, інвентарю тощо. Який саме ресурс потрібен, визначається характером і потребою самої роботи чи послуги.

Для підтвердження відповідності учасника цьому кваліфікаційному критерію замовник може вимагати довідку в довільній формі про наявність відповідної матеріально-технічної бази та довідку у довільній формі про наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід, а для підтвердження достовірності інформації, зазначеної в довідці, документи, які підтверджують право власності чи право користування зазначеним у довідці майном.

Позивач як замовник закупівлі у тендерній документації для підтвердження відповідності учасника кваліфікаційному критерію вимагав довідку в довільній формі про наявність відповідної матеріально-технічної бази та довідку у довільній формі про наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід.

Суд зазначає, що у разі якщо норми законів України чи інших нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків підприємств і громадян, внаслідок чого є можливість прийняття рішення як на користь таких підприємств та громадян, так і на користь суб`єктів владних повноважень, рішення повинно прийматися на користь зазначених підприємств і громадян.

Отже, позивач у тендерній документації визначив спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством: довідка довільної форми.

За вказаних обставин, суд відхиляє даний довод відповідача.

Стосовно доводу відповідача: замовником не надано експертний звіт, на підставі якого визначено очікувану вартість предмета закупівлі, що не підтверджено визначення очікуваної вартості предмета закупівлі та порушено вимоги п.3 розділу 2 та п.1 розділу 3 Методики визначення очікуваної вартості предмета закупівлі, затверджена наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 18.02.2020 року № 275 та вимог п.4-1 постанови Кабінету Міністрів України від 11.10.2016 року № 710 «Про ефективне використання державних коштів», частини 3 пункту 10 постанови Кабінету Міністрів України від 11.05.2011 року № 560 «Про порядок затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи», що може свідчити про порушення принципу максимальної економії, ефективності та пропорційності, то суд зазначає наступне.

Методика визначення очікуваної вартості предмета закупівлі, затверджена наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 18.02.2020 року № 275, застосовується для визначення замовником очікуваної вартості предмета закупівлі товарів, робіт та послуг, закупівля яких здійснюється відповідно до положень Закону України "Про публічні закупівлі" та має рекомендаційний характер.

А тому порушення актів законодавства, які мають рекомендаційний характер не може слугувати підставою для висновку про порушення позивачем як замовником закупівлі вимог Закону України "Про публічні закупівлі".

Також суд зазначає, що зазначення відповідачем в оскаржуваному висновку фрази «може свідчити про порушення принципу максимальної економії, ефективності та пропорційності» свідчить про невідповідність оскаржуваного висновку вимогам, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування: обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

За вказаних обставин, суд відхиляє вказаний довод відповідача.

За вказаних обставин, позовні вимоги є обгрунтованими, а тому підлягають задоволенню.

Судові витрати покладаються на відповідача відповідно до вимог ст. 139 КАС України.

Керуючись ст. 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» (61037, м. Харків, вул. Мефодіївська, 11, ) до Північного офісу Держаудитслужби (04053, м. Київ, вул. Січових Стільців, 18, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Товариство з обмеженою відовідальністю «Схід-Теплоремонт» (61057, м. Харків, майдан Конституції, 21/2, ) про визнання протиправним та скасування висновку задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати висновок Північного офісу Держаудитслужби щодо процедури закупівлі UA-2021-08-09-010272-a, оприлюдненого в системі закупівель від 27.10.2021 року

Стягнути з Північного офісу Держаудитслужби за рахунок його бюджетних асигнувань на користь Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» сплачену суму судового збору у розмірі 2270 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С.В. Златін