Справа № 440/512/23
Суддя: Русанова В.Б.
Дата ухвалення: 2025-04-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2025 р.Справа № 440/512/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Русанової В.Б.,

Суддів: Бегунца А.О. , Подобайло З.Г. ,

за участю секретаря судового засідання Колесник О.Е.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 29.10.2024 (головуючий суддя І інстанції: А.Б. Головко, повний текст складено 08.11.24 року) по справі № 440/512/23

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Полтавській області

про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом, в якому просив:

- визнати протиправними та скасувати накази ГУ НП в Полтавській області:

№ 1588 від 02.12.2022 в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність заступника начальника відділу поліції начальника слідчого відділення відділу поліції № 1 Кременчуцького районного управління поліції ГУ НП в Полтавській області підполковника поліції Цуканова Р.В.;

№ 1649 від 13.12.2022 в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади заступника начальника відділу поліції - начальника слідчого відділення відділу поліції №1 Кременчуцького районного управління поліції ГУ НП в Полтавській області підполковника поліції ОСОБА_1 ;

- поновити ОСОБА_1 на посаді заступника начальника відділу поліції начальника слідчого відділення відділу поліції №1 Кременчуцького районного управління поліції ГУНП в Полтавській області.

В обґрунтування позову зазначив про порушення порядку проведення службового розслідування, зокрема, не повідомлення позивача про його початок, що позбавило його надати пояснення, документи і матеріали щодо обставин, які досліджувалися, подавати клопотання та знайомитися із матеріалами службового розслідування, подавати скарги на дії осіб, що проводили службове розслідування та користуватися правничою допомогою.

Крім того наполягав на відсутності у матеріалах службового розслідування доказів, які підтверджують вчинення ним дисциплінарного проступку. Натомість, вказував, що ним не вчинено дисциплінарного проступку, що свідчить про безпідставне накладення на нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 22.06.2023, залишеним без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 13.09.2023 у задоволенні позову відмовлено.

За наслідками касаційного оскарження, постановою Верховного Суду від 06.06.2024 рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 22.06.2023 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 13.09.2023 у справі № 440/512/23 скасовано.

Справу № 440/512/23 направлено на новий судовий розгляд до Полтавського окружного адміністративного суду.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 29.10.2024 в задоволенні позову відмовлено.

Позивач, не погодившись із судовим рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне встановлення обставин справи, що призвело до неправомірного висновку, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд вважав доведеними, просив його скасувати та прийняти нову постанову, якою задовольнити позов.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що суд першої інстанції не надав належної оцінки посадовій інструкції заступника начальника відділу поліції - начальника слідчого відділення відділу поліції №1 Кременчуцького районного управління поліції ГУ НП в Полтавській області, не врахував, що позивач не є керівником органу дізнання, не міг втручатись у процесуальну діяльність дізнавача, як наслідок, не мав обов`язку виїжджати на місце події для здійснення документального оформлення.

Вказує, що суд першої інстанції не надав оцінки поясненням поліцейських, опитаних під час службового розслідування, послався на пояснення свідка ОСОБА_2 , який в судовому засіданні зазначив про обставини, які суперечать тим, що враховані судом.

В свою чергу, вважає, що діяв в межах законодавства та посадової інструкції, не порушував своїх посадових прав та обов`язків, а отже не вчинив дисциплінарного проступку, який йому ставиться в провину відповідачем та за який його притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади.

Головне управління Національної поліції в Полтавській області (далі - відповідач) подало відзив на апеляційну скаргу, в якому, наполягаючи на законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції, просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

Учасники справи про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 4 ст. 229, ч. 1 ст. 308 КАС України справа розглядається в межах доводів та вимог апеляційної скарги, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, апеляційну скаргу, відзиву на неї, дослідивши докази по справі, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено апеляційним судом, що ОСОБА_1 проходить службу в органах Національної поліції.

З 29.01.2021 до 09.01.23 ОСОБА_1 обіймав посаду заступника начальника відділу поліції начальника слідчого відділення відділу поліції №1 Кременчуцького районного управління поліції ГУ НП в Полтавській області, згідно наказу ГУ НП в Полтавській області № 53 о/с

14.11.2022 заступником начальника організаційно-методичного відділу слідчого управління ГУ НП в Полтавській області майором поліції Будько О.В. у складі комісії з управління головної інспекції та відділу дізнання ГУ НП в Полтавській області здійснено виїзд до відділу поліції № 1 Кременчуцького районного управління поліції ГУ НП (м. Глобине) та перевірено стан організації діяльності слідчого підрозділу вказаного відділу поліції, у тому числі роботи з розкриття та розслідування тяжких та особливо тяжких злочинів, а також інших кримінальних правопорушень, учинених у період воєнного стану, за результатами якої складено довідку про результати перевірки службової діяльності слідчого відділення відділу поліції № 1 Кременчуцького районного управління поліції ГУ НП в Полтавській області.

22.11.2022 Слідчим управлінням ГУ НП в Полтавській області повідомлено начальника відділу поліції № 1 Кременчуцького районного управління поліції ГУ НП в Полтавській області та заступника начальника ГУ НП в Полтавській області начальника слідчого управління про виявлені недоліки та прорахунки.

Наказом ГУ НП в Полтавській області № 1007 від 28.11.2022 призначено службове розслідування з метою уточнення інформації, виявленій під час перевірки службової діяльності відділу поліції № 1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області, що відбулась 14.11.2022.

В ході службового розслідування відповідачем досліджено довідку від 22.11.2022, опитано працівників відділу поліції № 1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області, за наслідками якого складено висновок службового розслідування від 01.12.2022.

У висновку зазначено, що факти, викладені у Довідці про результати перевірки службової діяльності слідчого відділення відділу поліції № 1 Кременчуцького районного управління поліції ГУНП в Полтавській області (від 22 листопада 2022 року № 8220/115/24/02-2022), є такими, що знайшли своє підтвердження. Дисциплінарна комісія дійшла висновку, що за неналежне здійснення контролю за станом досудового розслідування у кримінальних провадженнях, які розслідуються слідчими підпорядкованого відділу, що призвело до порушення вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України від 02 липня 2015 року № 580-VIII «Про Національну поліцію», пунктів 1, 7, 8 частини першої статті 3 Дисциплінарного статуту НПУ, порушення вимог статей 9, 39 Кримінального процесуального кодексу України, підпунктів 1, 11, 13, 16 пункту 4 розділу V Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України та підпункту 23 пункту 5 розділу IV Інструкції з організації діяльності слідчих підрозділів Національної поліції України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06 липня 2017 року № 570, ігнорування вимог пункту 16 Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 року № 1104, пункту 2 розділу IV наказу Міністерства внутрішніх справ України від 14 квітня 2016 року № 296 «Про затвердження Інструкції з організації обліку та руху кримінальних проваджень в органах досудового розслідування Національної поліції України» заступник начальника відділу начальник слідчого відділення відділу поліції №1 Кременчуцького районного управління поліції ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_1 підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

Наказом ГУНП в Полтавській області від 02.12.2022 № 1588 «Про неналежне виконання службових обов`язків та притягнення до дисциплінарної відповідальності» заступника начальника відділу начальника слідчого відділення відділу поліції №1 Кременчуцького районного управління поліції ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_1 попереджено про неповну службову відповідність.

Також, 28.11.2022 до відділу дізнання ГУ НП надійшла доповідна записка заступника начальника ГУ НП в Полтавській області начальника слідчого управління від 27.11.2022 щодо перевірки дій працівників поліції відділу поліції №1 Кременчуцького районного управління поліції ГУ НП в Полтавській області з організації виїзду слідчо-оперативної групи та здійснення документування на повідомлення про правопорушення на місці його вчинення.

Наказом ГУ НП в Полтавській області від 28.11.2022 № 1005 призначено службове розслідування з метою з`ясування обставин можливого порушення працівниками відділу поліції №1 Кременчуцького районного управління поліції вимог КПК, виявленого за результатами вивчення заяв (повідомлень), які зареєстровані до інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України».

В ході службового розслідування, дисциплінарною комісією досліджено доповідну записку від 27.11.2022, опитано позивача, підполковника поліції ОСОБА_2 , капітана поліції ОСОБА_3 , капітана поліції ОСОБА_4 , лейтенанта поліції ОСОБА_5 , капітана поліції ОСОБА_6 , капітана поліції ОСОБА_7 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 , капітана поліції ОСОБА_9 , капітана поліції ОСОБА_10 , досліджено відеозаписи з бодікамер працівників поліції 26.11.2022, за результатами якого складено висновок службового розслідування від 12.12.2022.

Згідно висновку, дисциплінарною комісією встановлено порушення, зокрема, ОСОБА_1 п.1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункті 7,8 ч. 1 ст. 3 розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 5 розділу ІІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08 лютого 2019 року № 100, пп. 8 п. 4 розділу V Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 № 570, що виразилось у неналежному контролі за діями підлеглих в частині фіксації та документування повідомлення про правопорушення та визнано за необхідне застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади.

Пунктом 1 наказу ГУ НП в Полтавській області від 13.12.2022 № 1649 «Про неналежне виконання службових обов`язків та притягнення до дисциплінарної відповідальності» за порушення п.1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункті 7,8 ч. 1 ст. 3 розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 5 розділу ІІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08 лютого 2019 року № 100, пп. 8 п. 4 розділу V Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 № 570 до заступника начальника відділу поліції начальника слідчого відділення відділу поліції №1 Кременчуцького районного управління поліції ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади.

Наказом ГУ НП в Полтавській області від 09.01.2023 № 8 о/с ОСОБА_1 звільнено з посади заступника начальника відділу поліції начальника слідчого відділення відділу поліції №1 Кременчуцького районного управління поліції ГУ НП в Полтавській області та призначено на посаду старшого оперуповноваженого спеціальної поліції відділу кримінальної поліції Кременчуцького районного управління поліції ГУ НП в Полтавській області.

Не погодившись із наказами відповідача від 02.12.2022 та від 13.12.2022, позивач звернувся за захистом своїх прав до суду.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що накази відповідачем прийняті у порядку, в межах повноважень та у спосіб, встановлені чинним законодавством.

Колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України "Про Національну поліцію" від 2 липня 2015 року №580-VIII (далі - Закон №580-VIII).

Частиною 1 ст.8 Закону №580-VIII визначено, що поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Відповідно до пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (стаття 19 Закону № 580-VIII).

Стаття 1 Дисциплінарного статуту НПУ визначає, що службова дисципліна дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень.

За змістом пунктів 7, 8 ст. 3 Дисциплінарного статуту НПУ, керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний, серед іншого, контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень; у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.

Згідно зі ст. 11 Дисциплінарного статуту НПУ за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Статуту).

Статтею 13 Дисциплінарного статуту НПУ передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту НПУ службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану викладено у Розділі V Дисциплінарного статуту.

Частиною першою статті 26 Дисциплінарного статуту передбачено, що у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Статтею 29 Дисциплінарного статуту урегульовано питання щодо особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану, частиною першою якої визначено, що у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Частиною другою статті 29 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Ці комісії за наслідком службового розслідування складають висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також стосовно його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону. У висновку вказується вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку. На підставі цього висновку уповноважений керівник особи, яка вчинила правопорушення, вирішує питання про накладення дисциплінарного стягнення.

Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень є вчинення дій, що порушують службову дисципліну. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини працівника органів поліції, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого керівник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні порушника складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтувавши при цьому своє рішення у відповідному наказі, зокрема, в частині обрання виду стягнення серед установлених законом.

Судом встановлено, що наказом від 02.12.2022 № 1588 позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність, а наказом від 13.12.2022 № 1649 у вигляді звільнення з посади.

Вищевказані накази прийняті на підставі висновків службового розслідування, якими фактично встановлено, зокрема, неналежне виконання ОСОБА_1 своїх посадових обов`язків.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції вважав, що матеріалами службових розслідувань доведено в діях позивача складу дисциплінарних проступків, через які його притягнуто до дисциплінарної відповідальності.

Колегія суддів вважає висновки суду першої інстанції такими, що зроблені за неповного встановлення обставин справи з огляду на наступне.

Щодо наказу від 02.12.2022 № 1588.

Судом встановлено, що наказом від 02.12.2022 позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність за неналежне здійснення контролю за станом досудового розслідування у кримінальних провадженнях, які розслідуються слідчими підпорядкованого відділу.

Зазначені висновки відповідача сформовані на підставі довідки про результати перевірки службової діяльності слідчого відділення відділу поліції № 1 Кременчуцького районного управління поліції ГУ НП в Полтавській області та пояснень працівників слідчого відділення поліції № 1.

Зокрема, у довідці про результати перевірки зазначено, що вивченням низки кримінальних проваджень із зазначенням конкретних номерів кримінальних проваджень, встановлено, що матеріали складаються лише з заяви про вчинений злочин, протоколу огляду місця події або допиту потерпілого, з моменту внесення відомостей до ЄРДР слідчими не проведено жодної слідчої дії, що негативно впливає на стан розкриття вчинених злочинів, у кримінальному провадженні від 17.10.2022 за ч. 4 ст. 185 ККУ дотепер слідчим не допитано потерпілого, у кримінальному провадженні від 03.09.2022 за ч. 4 ст.185 ККУ потерпілого допитано оперуповноваженим за дорученням слідчого, що обмежує слідчого у володінні в повній мірі інформацією про обставини вчиненого злочину.

Наявні кримінальні провадження у яких після надання вказівок прокуратури або СУ ГУНП не проведено жодної слідчої дії.

Також, під час перевірки виявлено неналежним чином оформлені та заповнені матеріали кримінальних проваджень, зокрема у протоколах допитів свідків та потерпілих не зазначено дату, час проведення слідчої дії та дані про особу, яка їх проводила.

Зазначено із посиланням на конкретні номери кримінальних проваджень від 08.07.2022,16.07.2022 та 01.10.2022 порушені за ч.4 ст.185 КК України, по яким фактично не проводиться досудове розслідування

Дисциплінарною комісією опитано працівників слідчого відділу, до посадових обов`язків яких входило, зокрема, оформлення матеріалів досудового розслідування, проведення досудових розслідувань та слідчих дій в їх межах.

За наслідками службового розслідування, Дисциплінарна комісія дійшла висновку, в тому числі, про не здійснення начальником слідчого відділення ОСОБА_1 належного контролю за станом досудового розслідування у кримінальних провадженнях, які розслідуються слідчими підпорядкованого підрозділу, ігнорування нормативно-правових актів, що регламентують його діяльність, як керівника слідчого підрозділу.

Так, згідно ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту НПУ керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського;

розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського;

контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень.

Відповідно до ч. 2 ст. 39 КПК України керівник органу досудового розслідування уповноважений:

1) визначати слідчого (слідчих), який здійснюватиме досудове розслідування, а у випадках здійснення досудового розслідування слідчою групою - визначати старшого слідчої групи, який керуватиме діями інших слідчих;

2) відсторонювати слідчого від проведення досудового розслідування вмотивованою постановою за ініціативою прокурора або з власної ініціативи з наступним повідомленням прокурора та призначати іншого слідчого за наявності підстав, передбачених цим Кодексом, для його відводу або у разі неефективного досудового розслідування;

3) ознайомлюватися з матеріалами досудового розслідування, давати слідчому письмові вказівки, які не можуть суперечити рішенням та вказівкам прокурора;

4) вживати заходів щодо усунення порушень вимог законодавства у випадку їх допущення слідчим;

5) погоджувати проведення слідчих (розшукових) дій та продовжувати строк їх проведення у випадках, передбачених цим Кодексом;

6) здійснювати досудове розслідування, користуючись при цьому повноваженнями слідчого;

7) здійснювати інші повноваження, передбачені цим Кодексом.

Відповідно до підпунктів 1, 11, 13, 16 п. 4 розділу V Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 № 570 начальник слідчого відділу територіального (відокремленого) підрозділу Національної поліції України, крім повноважень, передбачених КПК України:

керує діяльністю слідчого відділу та є відповідальним за виконання покладених на нього завдань, дотримання підпорядкованими слідчими вимог законодавства України;

вивчає кримінальні провадження про тяжкі та особливо тяжкі злочини, в яких у 10-денний строк після внесення слідчим відомостей до ЄРДР не складено письмове повідомлення про підозру; за результатами надає слідчому письмові вказівки, які не можуть суперечити рішенням та вказівкам прокурора, контролює їх виконання;

заслуховує слідчих, інших службових осіб, уповноважених на проведення досудового розслідування, з питань розслідування кримінальних правопорушень;

щокварталу організовує перевірки зберігання вилучених з місць подій речових доказів і документів та забезпечує контроль за їх повним й ефективним використанням при встановленні особи, яка вчинила кримінальне правопорушення.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що до посадових обов`язків позивача входить контроль за роботою підлеглих слідчих, аналіз стану роботи слідчого відділення, вжиття заходів щодо усунення порушень вимог законодавства у випадку їх допущення слідчим тощо.

Разом з тим, висновки відповідача щодо неналежного виконання позивачем своїх обов`язків, з якими погодився суд першої інстанції, зроблені без встановлення всіх обставин.

В ході службового розслідування відповідачем опитано лише слідчих слідчого відділення поліції, які фактично не погодились із твердженнями Комісії про неналежне ведення досудових розслідувань та оформлення відповідних матеріалів.

Колегія суддів зазначає, що опитані слідчі, в проваджені яких були кримінальні провадження, зазначали про належне виконання ними своїх посадових обов`язків, жодних зауважень щодо роботи їх керівника, позивача по справі, не висловлювали.

В свою чергу, Дисциплінарною комісією не з`ясовано чи ознайомлювався позивач, як керівник слідчого відділення з матеріалами досудових розслідувань, чи давав слідчим письмові вказівки, чи вживав заходів щодо усунення порушень вимог законодавства у випадку їх допущення слідчими тощо.

Опитані слідчі не зазначали про відсутність контролю з боку ОСОБА_1 за їх роботою, не вказували на недоліки у роботі саме позивача та відсутність контролю з його сторони.

Під час службового розслідування позивач відмовився надавати пояснення, що не суперечить Дисциплінарному статуту НПУ.

Таким чином, матеріалами службового розслідування достеменно не підтверджено факт неналежного контролю ОСОБА_1 за станом досудового розслідування у кримінальних провадженнях, які розслідуються слідчими підпорядкованого відділу та відповідачем зазначених обставин не доведено.

З урахуванням наведеного, колегія суддів дійшла висновку про недоведеність в діях позивача порушення службової дисципліни, що виразилось у неналежному здійсненні контролю за станом досудового розслідування у кримінальних провадженнях, які розслідуються слідчими підпорядкованого відділу.

Щодо наказу від 13.12.2022 № 1649.

Судом встановлено, що вищенаведеним наказом позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади за порушення службової дисципліни, що виразилось у неналежному контролі за діями підлеглих в частині фіксації та документування повідомлення про правопорушення.

Так, під час службового розслідування встановлено, що 26.11.2022 о 18:30 год. до чергової частини надійшло повідомлення зі спец лінії "102" від працівника поліції ОСОБА_11 - поліцейського офіцеру громади про те, що ним був зупинений транспортний засіб марки Mercedes-Benz д.н.з. НОМЕР_1 , в якому знаходиться свіжовиловлена риба різного виду, а документація на неї ймовірно підроблена.

На місце події направлено слідчо - оперативну групу відділу поліції № 1 Кременчуцького РУП ГУНП у складі слідчого слідчого відділення лейтенанта поліції ОСОБА_12 та старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції ОСОБА_13 , а також т.в.о. начальника сектору дізнання відділу поліції № 1 Кременчуцького РУП ГУНП капітана поліції ОСОБА_14 , якими у ході проведення першочергових заходів було здійснено перевірку фактичної наявності риби до зазначеної кількості в товарно - транспортних накладних.

У ході перевірки, окрім встановлення невідповідності ваги риби наданим товарно - транспортним накладним, встановлено наявність в автомобілі заборонених до вилову видів риби, а саме: синець - 18 шт. і чехонь 10 шт., про що ОСОБА_15 складено відповідний рапорт.

Опитаний в ході службового розслідування начальник відділу поліції № 1 Кременчуцького РУП ГУ НП в Полтавській області підполковник поліції ОСОБА_2 зазначив, що ним було направлено на місце події керівників слідства та дізнання відділу поліції № 1 Кременчуцького РУП ГУНП ( ОСОБА_1 та ОСОБА_4 ). Вищевказаним особам було надано усну вказівку про здійснення контролю за діями слідчо - оперативної групи та вжиття всіх необхідних заходів для проведення першочергових слідчо - оперативних дій, скерованих на збір та фіксацію інформації, речових доказів на місці події, саме проведення огляду місця події з подальшим прийняттям рішення згідно чинного законодавства України та внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Однак вищевказані працівники проігнорували його вказівку. Заступник начальника відділу поліції № 1 Кременчуцького РУП ГУНП ОСОБА_1 не виїхав на місце події для здійснення особистого контролю та надання необхідної практичної допомоги.

ОСОБА_1 під час службового розслідування пояснив, що 26.11.2022 близько 21:22 год до нього на телефон зателефонував заступник начальника ГУ начальник слідчого управління ГУНП полковник поліції ОСОБА_16 та повідомив, що у смт. Градизьк поліцейськими офіцерами громади зупинено автомобіль, в якому знаходилась свіжа риба з ознаками підробки накладних на неї, при цьому рибу та автомобіль необхідно було вилучити. Обговоривши правову кваліфікацію, вони дійшли висновку на незаконному рибному добувному промислі, передбаченому ч. 1 ст. 249 КК України. Вказану вимогу керівництва ГУНП щодо вилучення транспортного засобу та риби в ньому було доведено т.в.о. начальника сектору дізнання відділу поліції № 1 Кременчуцького РУП ГУНП капітану поліції ОСОБА_17 , який прибув на місце події.

Опитаний старший дізнавач сектору дізнання відділу поліції № 1 Кременчуцького РУП ГУНП капітан поліції ОСОБА_4 пояснив, зокрема, що 26.11.2022 йому зателефонував ОСОБА_1 , який повідомив про необхідність направити на вищевказану подію старшого дізнавача сектору дізнання відділу поліції № 1 Кременчуцького РУП ГУ НП капітана поліції ОСОБА_18 для проведення слідчих дій у відповідності до вимог чинного законодавства. Однак дзвінки ОСОБА_14 були проігноровані. Далі йому зателефонував начальник відділу поліції ОСОБА_19 , який повідомив, що оскільки ОСОБА_20 не знайшли, то у такому випадку йому необхідно прибути на місце події та за вказівкою начальника слідчого управління ГУНП провести огляд автомобіля з рибою і здійснити їх вилучення, оскільки в авто мається велика кількість риби синця, вилов якої на даний час заборонено. Також зазначив, що від ОСОБА_21 та ОСОБА_22 отримав вказівки діяти у межах чинного законодавства.

Суд першої інстанції, дослідивши докази у справі, та врахувавши пояснення, допитаного в судовому засіданні свідка ОСОБА_2 , дійшов висновку, що ОСОБА_1 отримав прямий наказ від керівництва про необхідність виїзду на місце події та здійснення особистого контролю за діями слідчо - оперативної групи та вжиття всіх необхідних заходів для проведення першочергових слідчо - оперативних дій, проте вимоги наказу не виконав, що свідчить про вчинення ним дисциплінарного проступку.

Разом з тим, суд першої інстанції залишив поза увагою, що позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності не за невиконання наказу керівника, а за неналежний контроль за діями підлеглих в частині фіксації та документування повідомлення про правопорушення.

Крім того, суд першої інстанції не надав належної оцінки доводам позивача про те, що до його службових повноважень не входить виїзд на місце події та контроль за оформленням матеріалів та не врахував висновки Верховного Суду щодо необхідності дослідження нормативно-правових актів із чітким колом посадових обов`язків і повноважень ОСОБА_1 , як начальника слідчого відділення відділу поліції для встановлення наявності або відсутності у діях останнього складу дисциплінарного проступку.

В свою чергу, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до п. 5 розділу ІІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08 лютого 2019 року № 100 керівник органу досудового розслідування або органу дізнання центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів поліції невідкладно, але не пізніше 24 годин із часу передання слідчому або дізнавачу для внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення інформує чергову службу про номер кримінального провадження, дату і час унесення відомостей до ЄРДР, попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) Кримінального кодексу України, прізвища, імені, по батькові (за наявності) слідчого (слідчих) чи дізнавача (дізнавачів), а також інформує відповідний структурний підрозділ органу поліції за напрямом діяльності упродовж 24 годин (за винятком вихідних та святкових днів) з моменту внесення відомостей до ЄРДР про кримінальне правопорушення, особу, яка підозрюється в його вчиненні (у разі встановлення), рух кримінального провадження.

Згідно з пп. 8 п. 4 розділу V Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 № 570 начальник слідчого відділу територіального (відокремленого) підрозділу Національної поліції України, крім повноважень, передбачених КПК України розглядає заяви і повідомлення про злочини, що надходять до територіального (відокремленого) органу поліції, а також інші матеріали про злочини, виявлені поліцією, і забезпечує невідкладне, але не пізніше 24 годин після надходження, внесення слідчими відповідних відомостей до ЄРДР та повідомлення прокурора про початок досудового розслідування; при внесенні слідчими відомостей до ЄРДР контролює правильність попередньої правової кваліфікації вчинених протиправних дій, а також об`єктивність та своєчасність внесення слідчими відомостей до ЄРДР про рух кримінальних проваджень.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Колегія суддів зазначає, що наведені норми регулюють питання початку досудового розслідування, зокрема у частині внесення відповідних відомостей до ЄРДР слідчим, дізнавачем або прокурором залежно від підслідності кримінального правопорушення.

Водночас, ці норми є загальними та не визначають чітке коло посадових обов`язків і повноважень ОСОБА_1 , як начальника слідчого відділення відділу поліції

Натомість, посадові обов`язки Цуканова Р.В. визначені посадовою інструкцією заступника начальника відділу поліції № 1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області - начальника слідчого відділення.

Так, згідно посадової інструкції заступник начальника відділу поліції № 1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області начальник слідчого відділення безпосередньо підпорядковується начальнику Кременчуцького районного управління та начальнику слідчого управління, заступникам або особі, що їх заміщує.

Основними завданнями є:

- забезпечення у межах повноважень виконання законодавства України про належну організацію досудового розслідування кримінальних правопорушень;

- своєчасний розгляд заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, що підслідні слідчим органів внутрішніх справ, внесення відповідних відомостей про них до Єдиного реєстру досудових розслідувань та досудового розслідування кримінальних правопорушень;

- контроль за своєчасністю та повнотою виконання документів, що надходять вищих підрозділів. Дотримання процесуальних строків при досудовому розслідуванні. Забезпечення встановленого порядку їх продовження. Дотримання вимог законодавства при розслідуванні кримінальних правопорушень;

- організація взаємодії з іншими органами та підрозділами Національної поліції. Обґрунтоване прийняття рішень про зупинення досудового розслідування або закриття кримінального провадження;

- відшкодування шкоди, завданої кримінальними правопорушеннями.

- інформування населення через засоби масової інформації про виявлені в ході розслідування кримінальних правопорушень причини та умови, що сприяють учиненню кримінальних правопорушень;

- дотримання обліково-реєстраційної дисципліни слідчими при розслідуванні кримінальних правопорушень;

- забезпечення процесуальної самостійності слідчих;

- контроль за роботою слідчого слідчого відділення відділу поліції № 1 Кременчуцького районного управління поліції ГУНП в Полтавській області.

Відповідно до поставлених завдань начальник відділення забезпечує:

- проведення слідчими відділу всебічного, повного та неупередженого досудового розслідування кримінальних правопорушень, підслідних слідчим Національної поліції України;

- ужиття заходів з покращення якості досудового розслідування, дотримання процесуальних строків розслідування кримінальних правопорушень, забезпечення прав і законних інтересів громадян;

- організацію взаємодії при реалізації матеріалів оперативно-розшукової діяльності та досудовому розслідуванні кримінальних правопорушень з органами і підрозділами Національної поліції, що здійснюють оперативно-розшукову, експертну діяльність, та органами прокуратури;

- проведення чергових та позачергових інвентаризацій наявних у відділі кримінальних проваджень у порядку, передбаченому нормативно-правовими актами НП України. Облік затриманих слідчими осіб, які підозрюються у вчиненні злочину, а також підозрюваних, яким обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою;

- облік кримінальних проваджень, досудове розслідування в яких зупинене, та забезпечення контролю за прийняттям таких рішень слідчими;

- забезпечення контролю за об`єктивністю та своєчасністю внесення відомостей до ЄРДР про рух кримінальних проваджень і результати роботи слідчих відділу. Дотримання службової дисципліни в діяльності слідчих відділу, вжиття заходів щодо недопущення надзвичайних подій за участю особового складу, підвищення рівня професійної майстерності підлеглих.

Крім повноважень, передбачених КПК, начальник відділу, зокрема :

- визначає функціональні обов`язки особового складу відділу та встановлює спеціалізацію слідчих в розслідуванні окремих категорій кримінальних правопорушень;

- надає пропозиції до поточного плану роботи слідчого відділу (відділення) щодо вжиття заходів, необхідних для покращення роботи слідчого відділу, в тому числі, усунення допущених прорахунків. Забезпечує виконання запланованих заходів;

- здійснює контроль за:

своєчасністю та повнотою внесення відомостей до ЄРДР, про попередь правову кваліфікацію кримінальних правопорушень матеріалам кримінально, провадження;

станом розслідування кримінальних правопорушень в розумні строки, у тому числі в яких після повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку закінчується місячний термін, та в яких після повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального правопорушення закінчується двомісячний термін. Вживає заходів щодо завершення в них досудового розслідування в максимально стислі строки. У необхідних випадках забезпечує продовження строків досудового розслідування в установленому КПК порядку;

- заслуховує слідчих, інших службовій: осіб, уповноважених на проведення досудового розслідування, з питань розслідування кримінальних правопорушень;

- організовує проведення оперативних нарад за участю працівників відділу та інші органів і підрозділів внутрішніх справ з питань виявлення та розслідуванні кримінальних правопорушень, у тому числі стану виконання доручень слідчих та взаємодії служб;

- запобігає фактам утручання в процесуальну діяльність слідчих осіб, що мають на те законних повноважень, а також виконання слідчими функцій, передбачених кримінальним процесуальним законодавством, інакше ніж прямим наказом (дорученням) про це начальника ГСУ, або начальника слідчого управління ГУНП в Полтавській області. Про їх виявлення негайно доповідає начальнику слідчого управління ГУНП в області;

- аналізує оперативну обстановку, стан роботи з розслідування кримінальні правопорушень;

- перевіряє якість і своєчасність виконання письмових доручень слідчих про проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій працівниками відповідних оперативних підрозділів;

- надає письмові вказівки в кримінальних провадженнях у порядку, передбаченому КПК;

- особисто проводить зі слідчими відділу заняття в системі службової підготовки. Бере безпосередню участь у вирішенні питань соціального забезпечення та побутового влаштування слідчих відділу;

- організовує контроль за додержанням підпорядкованими працівниками службової дисципліни, поведінки в побуті, дотримання ПДД та попередженням корупційних проявів та зловживанням службовим становищем;

- відповідає за реалізацію антикорупційних заходів у відділі поліції № 1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області...

Як зазначав позивач в ході службового розслідування та в судах першої та апеляційної інстанції, виявлене 26 листопада 2022 року правопорушення підпадало під ознаки складу кримінального проступку, передбаченого частиною першою статті 249 КК України, а отже, відносилось до підслідності органу дізнання, керівником якого він не являвся.

Суд першої інстанції не надав оцінки вищевказаним доводам позивача.

Відповідачем також не спростовані доводи позивача, що виявлене правопорушення не відносилось до підслідності органу дізнання.

В свою чергу, дослідивши посадову інструкцію ОСОБА_1 колегія суддів зазначає, що з неї достеменно та беззаперечно не вбачаються повноваження позивача як начальника слідчого відділення на виїзд до місця події та контроль осіб органу дізнання, які займаються документальним оформленням матеріалів.

Натомість, з пояснень працівників поліції, які були присутніми на місці зупинки транспортного засобу, в якому виявлено рибу, зокрема, слідчого слідчого відділення лейтенанта поліції ОСОБА_5 , старшого дізнавача сектору дізнання капітана поліції Бабешка Р.В. вбачається надання вказівок ОСОБА_1 щодо оформлення матеріалів для відкриття кримінального провадження.

Зазначені обставини свідчать, що позивач контролював ситуацію на місці події, шляхом надання усних вказівок працівникам поліції.

Отже, матеріали службового розслідування не місять доказів не здійснення контролю ОСОБА_1 за діями поліцейських в частині фіксації та документування повідомлення про правопорушення, вказаного не встановлено і судом першої інстанції.

Як наслідок, притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності шляхом звільнення з посади є безпідставним.

Крім того, колегія суддів, враховуючи висновки Верховного Суду у цій справі, вважає за необхідне зазначити, що відповідач призначив два службові розслідування в один день, а саме наказами від 28 листопада 2022 року № 1005 і № 1007.

Так, підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом НПУ.

За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту НПУ).

Дисциплінарним проступком у силу положень статті 12 Дисциплінарного статуту визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування (частини друга статті 14 Дисциплінарного статуту НПУ).

Водночас, частина сьома статті 14 Статуту визначає, що у разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.

Верховний Суд при вирішенні цієї справи зазначав, основною ціллю законодавця в ухваленні цієї норми Дисциплінарного статуту НПУ було те, щоб дисциплінарне провадження за фактами та обставинами, які стосуються одного й того ж поліцейського і сталися до початку призначення службового розслідування, проводилося цілісно та взаємопов`язано з особою самого поліцейського, а також з метою запобігання перевантаженню дисциплінарних комісій надмірною кількістю службових розслідувань, окрім випадку, передбаченого в другому реченні частини сьомої статті 14 Статуту.

Верховний Суд у постанові від 25 липня 2019 року у справі № 826/13000/18 сформулював загальні підходи до оцінки та значення правової процедури у процесі притягнення до відповідальності посадових осіб. Так, у цій постанові Суд визначив, що правова процедура (fair procedure справедлива процедура) є складовою принципу законності та принципу верховенства права і передбачає правові вимоги до належного прийняття актів органами публічної влади. Суд наголосив, що встановлена правова процедура як складова принципу законності та принципу верховенства права, є важливою гарантією недопущення зловживання з боку органів публічної влади під час прийняття рішень та вчинення дій, які повинні забезпечувати справедливе ставлення до особи. Принципи правової процедури вже стали універсальними через рішення Європейського суду з прав людини і поширюються як на процесуальне судочинство, так і на правові процедури, яких повинні дотримуватися суб`єкти владних повноважень під час прийняття відповідних актів стосовно прав, свобод та законних інтересів людини.

У постанові від 26 червня 2019 року у справі № 1640/3394/18 Верховний Суд указав, що суттєве (фундаментальне) порушення це таке порушення суб`єктом владних повноважень норм права, допущення суттєвої, істотної помилки при прийнятті певного рішення, яке мало наслідком прийняття незаконного рішення. Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Також Суд, не применшуючи значення необхідності дотримання встановленої законодавством процедури ухвалення того чи іншого рішення, запровадив критерій виміру суттєвості порушень правової процедури ухвалення рішення та дійшов висновку, що порушення такої процедури може бути підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що воно вплинуло або могло вплинути на правильність рішення, адже в іншому випадку не буде забезпечено дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Судом встановлено, що 14.11.2022 здійснено перевірку діяльності слідчого підрозділу відділу поліції № 1 Кременчуцького районного управління поліції ГУ НП в Полтавській області, за результатами якої виявлено численні недоліки та прорахунки в роботі вказаного підрозділу, про що зазначено у Довідці про результати перевірки службової діяльності слідчого відділення відділу поліції № 1 Кременчуцького районного управління поліції ГУ НП в Полтавській області (від 22 листопада 2022 року № 8220/115/24/02-2022).

З метою уточнення фактів порушень виявлених за результатами перевірки (за обставинами, викладеними у довідці) наказом ГУ НП в Полтавській області від 28.11.2022 № 1007 призначено службове розслідування та визначено склад дисциплінарної комісії.

Поряд з цим, 28.11.2022 до відділу дізнання ГУ НП в Полтавській області надійшла доповідна записка заступника начальника ГУ НП в Полтавській області начальника слідчого управління Рекуна С.С. щодо перевірки дій працівників поліції відділу поліції №1 Кременчуцького районного управління поліції ГУ НП в Полтавській області з організації виїзду слідчо-оперативної групи та здійснення документування на повідомлення про правопорушення на місці його вчинення 26 листопада 2022 року.

З метою з`ясування обставин, викладених у доповідній записці, наказом ГУ НП в Полтавській області від 28.11.2022 № 1005 відповідно до вимог пункту 2 розділу II Порядку №893 призначено службове розслідування, проведення якого доручено дисциплінарній комісії у складі, визначеному цим наказом.

Таким чином, 28.11.2022 відповідач видав два накази № 1005 і № 1007 про призначення службових розслідувань з метою перевірки та з`ясування обставин подій, які сталися 14 та 26 листопада 2022 року, перша з яких це порушення виявлені в ході перевірки слідчого відділення відділу поліції №1 Кременчуцького районного управління поліції ГУ НП в Полтавській області, друга організація виїзду слідчо-оперативної групи та здійснення документування на повідомлення про правопорушення на місці його вчинення.

Тобто, відповідач в один день призначив два службових розслідування, які стосувалися діяльності слідчого підрозділу відділу поліції № 1 Кременчуцького районного управління поліції ГУНП в Полтавській області, керівником якого був ОСОБА_1 . При цьому, як у Довідці від 22 листопада 2022 року № 8220/115/24/02-2022, так і в доповідній записці від 27 листопада 2022 року йшлося про неналежне виконання обов`язків саме керівником слідчого підрозділу.

Своєю чергою, внаслідок проведення двох службових розслідувань дисциплінарними комісіями складено два висновки від 01 та 12 грудня 2022 року, на підставі яких відповідачем відповідно видано два спірні накази про притягнення ОСОБА_1 до різних дисциплінарних стягнень попередження про неповну службову відповідність (від 02 грудня 2022 року № 1588) і звільнення з посади (від 13 грудня 2022 року № 1649).

Тобто, фактично за одне порушення, а саме неналежне виконання обов`язків, відповідачем призначено два службових розслідування, всупереч ч. 7 ст. 14 Дисциплінарного статуту НПУ.

Разом з тим, відповідач ні суду першої, ні апеляційної інстанції не довів необхідності призначати два службові розслідування по одним підставам та неможливості їх об`єднання.

Вказане свідчить про порушення відповідачем порядку проведення службових розслідувань, за наслідками яких позивача двічі притягнуто до дисциплінарної відповідальності.

Водночас, суд першої інстанції належним чином не перевірив дотримання відповідачем порядку проведення службового розслідування, всупереч висновкам Верховного Суду.

Висновки службових розслідувань, які суд першої інстанції визнав обґрунтованими, зроблені лише з урахуванням пояснень працівників поліції, відносно яких проводилось службове розслідування та документів, на підставі яких такі розслідування призначені, без надання оцінки доводам позивача, без з`ясування всіх обставин, без врахування особи позивача, ступеня його вини, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, його попередньої поведінки, ставлення до служби.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на встановлені у справі обставини, колегія суддів вважає, що висновки відповідача, з якими погодився суд першої інстанції, про вчинення позивачем дисциплінарних проступків є такими, що не знайшли свого підтвердження під час апеляційного перегляду справи.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для визнання протиправними та скасування наказів № 1588 від 02.12.2022 в частині притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідальність та № 1649 від 13.12.2022 в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади.

Відповідно до ч. 1 ст. 235 Кодексу законів про працю України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України "Про запобігання корупції" іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Судом встановлено та не заперечується сторонами, що позивач працював на посаді заступника начальника відділу поліції начальника слідчого відділення відділу поліції № 1 з 01.11.2022 до 08.01.2023, що також вбачається з довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 (т. 1 а.с. 86).

Наказом ГУ НП в Полтавській області від 09.01.2023 № 8 о/с ОСОБА_1 звільнено з посади заступника начальника відділу поліції начальника слідчого відділення відділу поліції №1 Кременчуцького районного управління поліції ГУ НП в Полтавській області та призначено на посаду старшого оперуповноваженого спеціальної поліції відділу кримінальної поліції Кременчуцького районного управління поліції ГУ НП в Полтавській області.

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що позивача слід поновити на посаді заступника начальника відділу поліції начальника слідчого відділення відділу поліції №1 Кременчуцького районного управління поліції ГУНП в Полтавській області з наступного дня за днем звільнення (08.01.2023), а саме з 09.01.2023.

За приписами п. 2 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно зі ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Враховуючи, вищенаведене, колегія суддів вважає, що висновки суду першої інстанції не відповідають встановленим обставинам по справі, в той час як доводи апеляційної скарги спростовують позицію суду, викладену в оскаржуваному судовому рішенні, підтверджують допущення судом першої інстанції порушення норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, а тому рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови про задоволення позову.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 29.10.2024 по справі № 440/512/23 скасувати.

Ухвалити нову постанову, якою позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Полтавській області № 1588 від 02.12.2022 в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідальність заступника начальника відділу поліції начальника слідчого відділення відділу поліції № 1 Кременчуцького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області підполковника поліції ОСОБА_1 .

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Полтавській області № 1649 від 13.12.2022 в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади заступника начальника відділу поліції - начальника слідчого відділення відділу поліції №1 Кременчуцького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області підполковника поліції ОСОБА_1 .

Поновити ОСОБА_1 на посаді заступника начальника відділу поліції начальника слідчого відділення відділу поліції №1 Кременчуцького районного управління поліції ГУНП в Полтавській області з 09.01.2023.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя В.Б. Русанова
Судді А.О. Бегунц З.Г. Подобайло
Повний текст постанови складено 09.05.2025 року