Справа № 160/3918/25
Суддя: Серьогіна Олена Василівна
Дата ухвалення: 2025-05-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 травня 2025 рокуСправа №160/3918/25
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Серьогіної О.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у м. Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕХНО СВІТ ПЛЮС" до Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування постанови, -
06.02.2025 року представник Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕХНО СВІТ ПЛЮС" - адвокат Ромасько Євген Валерійович звернувся через підсистему "Електронний суд" до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області, в якому просить суд визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу №1 від 02.01.2025 року Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області про порушення Товариством з обмеженою відповідальністю ТЕХНО СВІТ ПЛЮС п.2 ч.4 ст.44 Закону України Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачем отримано постанову Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області про накладення штрафу №1 від 02.01.2025 року за порушення п.2 ч.4 ст.44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» у розмірі 4 000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян у сумі 68 000,00 грн. Оскаржувана постанова прийнята на підставі розгляду акту перевірки стану виконання суб`єктом господарювання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів №000049 від 18.12.2024 року та протоколу про виявлені порушення вимог Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» №000049 від 17.12.2024 року. Позивач вважає постанову №1 від 02.01.2025 року протиправною та такою, що підлягає скасуванню. У зв`язку із викладеним, позивач просить суд задовольнити позовні вимоги.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.02.2025 року відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами з 12.03.2025 року.
Сторони належним чином повідомлені про розгляд справи Дніпропетровським окружним адміністративним судом, що підтверджується доказами, що містяться в матеріалах справи.
11.03.2025 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від представника Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області надійшов письмовий відзив на позов, в якому відповідач заперечує проти адміністративного позову в повному обсязі, вважає позовні вимоги необґрунтованими, та надає наступні пояснення по справі. З 13.12.2024 року по 18.12.2024 року посадовими особами Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області проводилась позапланова перевірка на підставі акту перевірки характеристик продукції від 03.10.2024 року №000698 Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області та на підставі рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 04.10.2024 року №957 та №958, наказу від 29 листопада 2024 року №879-ПО, направлення на проведення перевірки від 29.11.2024 року №896. За результатами перевірки було складено акт перевірки стану виконання суб`єктом господарювання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 18.12.2024 року №000049, в якому зафіксовано часткове виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 04 жовтня 2024 року №958 та виконання рішення не може бути визнане результативним, не надано підтверджуючих документів щодо участі в приведенні у відповідність продукції імпортера, постачальника продукції ТОВ «НАНОСТІЛ», який поставив продукцію ТОВ «ТЕХНО СВІТ ПЛЮС», в подальшому поставлену ТОВ «АЛАН ЕЛЕКТРО». Крім того, ТОВ «ТЕХНО СВІТ ПЛЮС» в ході проведення перевірки характеристик продукції зазначив, що реалізував продукцію, що перевірялася, ТОВ «АЛАН-ЕЛЕКТРО» у кількості 80 од. При цьому при перевірці ТОВ «АЛАН-ЕЛЕКТРО» було надано документи про отримання 280 одиниць ламп, що перевірялися. Тобто, мало місце невиконання рішення Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області від 04.10.2024 року №958 про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів. Таким чином, Позивач не виконав рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 04 жовтня 2024 року №958, рішення від 19.12.2024 року №542, чим порушив п.2 ч. 4 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції». Постановою про накладення штрафу №1 від 02.01.2025 року на позивача було накладено штраф у розмірі 4 000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, за порушення вимог п. 2 ч. 4 ст. 44 Закону №2735-VI. Вважає постанову Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області про накладення штрафу №1 від 02.01.2025 року такою, що винесена на підставі та у відповідності до чинного законодавства України, тому просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.05.2025 року продовжено строк розгляду адміністративної справи до 12.05.2025 року.
Згідно з ч. ч. 5, 8 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що з 13.12.2024 року по 18.12.2024 року посадовими особами Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області проводилась позапланова перевірка на підставі акту перевірки характеристик продукції від 03.10.2024 року №000698 Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області та на підставі рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 04.10.2024 року №957 та №958, наказу від 29 листопада 2024 року №879-ПО, направлення на проведення перевірки від 29.11.2024 року №896.
За результатами перевірки було складено акт перевірки стану виконання суб`єктом господарювання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 18.12.2024 року №000049, в якому зафіксовано часткове виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 04 жовтня 2024 року №958 та виконання рішення не визнано результативним, не надано підтверджуючих документів щодо участі в приведенні у відповідність продукції імпортера, постачальника продукції ТОВ «НАНОСТІЛ», який поставив продукцію ТОВ «ТЕХНО СВІТ ПЛЮС», в подальшому поставлену ТОВ «АЛАН ЕЛЕКТРО». Крім того, ТОВ «ТЕХНО СВІТ ПЛЮС» в ході проведення перевірки характеристик продукції зазначив, що реалізував продукцію, що перевірялася, ТОВ «АЛАН-ЕЛЕКТРО» у кількості 80 од. При цьому при перевірці ТОВ «АЛАН-ЕЛЕКТРО» було надано документи про отримання 280 одиниць ламп, що перевірялися.
Рішенням Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області від 19.12.2024 року №542 про внесення змін до рішень рішення Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області від 04.10.2024 року №958 на підставі статей 33, 34 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», Порядку здійснення контролю стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 05 жовтня 2011 року №1017, за результатами аналізу повідомлення суб`єкта господарювання ТОВ «ТЕХНО СВІТ ПЛЮС» не визнано результативним та ступінь виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 04.10.2024 року №958 визнано частково та продовжено строк виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів до 28.02.2025 року.

Листом Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області №Вих-5.1/19585 від 19.12.2024 року позивача повідомлено, що розгляд справи та прийняття рішення про накладення штрафу за результатами перевірки відбудеться 02.01.2025 року о 10:00 годині в приміщенні Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області за адресою: вул. Філософська, 39а.

Листом вих.№02012025-1 від 02.01.2025 року ТОВ «ТЕХНО СВІТ ПЛЮС» повідомило, що акт перевірки №000049 від 18.12.2024 року не відображає всіх обставин виконання обмежувальних заходів та з метою приведення у відповідність лампи світлодіодної ТМ «NEOMAX», модель LED, NX 10L, Е27, напруга 165-265 В, світловий потік 1000 лм, 4500 К позивач: звернувся з листом про відкликання продукції у покупця ТОВ «АЛАН-ЕЛЕКТРО» (за ланцюгом постачання) для усунення невідповідностей; звернувся до постачальника ТОВ «НАНОСТІЛ» листом з проханням усунення невідповідностей Технічного регламенту №734 від 14.08.2019 року, проте відповіді не отримано. Після чого з покупцем ТОВ «АЛАН ЕЛЕКТРО» було узгоджено здійснити стікерування упаковки ламп та зазначення інформації, яка вимагалась рішеннями про вжиття обмежувальних заходів (отримано 1200 одиниць стікерів, що підтверджується актом приймання-передачі стікерів) від 07.10.2024 року. На упаковку нанесено стікери з інформацією, яка вимагається рішеннями про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів.

В листі ТОВ «ТЕХНО СВІТ ПЛЮС» вих. №02012025-1 від 02.01.2025 року також зазначено, що з наданих документів вбачається, що ТОВ «ТЕХНО СВІТ ПЛЮС» взаємодіяло за ланцюгом постачання як з покупцем так і з постачальником та вирішило усунути невідповідність шляхом стікерування упаковки продукції.

Також додатково наголошено, що Технічним регламентом щодо вимог до екодизайну для побутових ламп неспрямованого випромінювання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №734 від 14.08.2019 року не передбачено порядок усунення невідповідностей, а рішення Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області не містили чіткого механізму взаємодії з іншими суб`єктами, в тому числі з імпортером (як зазначено в акті перевірки №000049 від 18.12.2024 року ТОВ «НАНОСТІЛ»).

Постановою про накладення штрафу №1 від 02.01.2025 року на позивача було накладено штраф у розмірі 4 000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, за порушення вимог п. 2 ч. 4 ст. 44 Закону №2735-VI.

02.01.2025 року Головним управлінням Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області винесено постанову про накладення штрафу №1 від 02.01.2025 року за порушення п.2 ч.4 ст.44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» у розмірі 4 000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян у сумі 68 000,00 грн.

Не погоджуючись із постановою про накладення штрафу №1 від 02.01.2025 року, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає таке.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного ринкового нагляду і контролю нехарчової продукції встановлені Законом України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" від 02.12.2010 року № 2735-VI (далі - Закон № 2735-VI).

Згідно із абз.8 ст.1 Закону № 2735-ІV державний ринковий нагляд (далі - ринковий нагляд) - діяльність органів ринкового нагляду з метою забезпечення відповідності продукції встановленим вимогам, а також забезпечення відсутності загроз суспільним інтересам.

Як визначено частиною 1 статті 4 Закону № 2735-ІV метою здійснення ринкового нагляду є вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з відповідним інформуванням про це громадськості щодо продукції, яка при її використанні за призначенням або за обґрунтовано передбачуваних умов і при належному встановленні та технічному обслуговуванні становить загрозу суспільним інтересам чи яка в інший спосіб не відповідає встановленим вимогам.

Згідно із п.4 ч.1 ст.11 Закону № 2735-ІV до повноважень органів ринкового нагляду, зокрема, належить проведення перевірок характеристик продукції.

За змістом ст.10 Закону № 2735-VI ринковий нагляд здійснюється органами ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності. Повноваження та порядок діяльності органів ринкового нагляду, права та обов`язки їх посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд, встановлюються цим Законом та Законом України "Про загальну безпечність нехарчової продукції". Органи ринкового нагляду та сфери їх відповідальності визначаються Кабінетом Міністрів України.

Приписами ч.1 ст.11 Закону № 2735-VI визначено, що з метою здійснення ринкового нагляду органи ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності органи ринкового нагляду:

- проводять перевірки характеристик продукції, в тому числі відбирають зразки продукції та забезпечують проведення їх експертизи (випробування) (пункт 4);

- вживають у порядку, визначеному цим та іншими законами України, заходів щодо притягнення до відповідальності осіб, винних у вчиненні порушень вимог цього Закону та встановлених вимог (пункт 11).

Згідно із частиною 1 статті 15 Закону № 2735-VI посадові особи, які здійснюють ринковий нагляд, мають право:

- проводити у випадках і порядку, визначених цим Законом, перевірки документів та обстеження зразків продукції, відбирати зразки продукції і забезпечувати проведення їх експертизи (випробування) (пункт 1);

- вимагати від суб`єктів господарювання надання документів і матеріалів, необхідних для здійснення ринкового нагляду, одержувати копії таких документів і матеріалів. За згодою органу ринкового нагляду документи і матеріали, необхідні для здійснення ринкового нагляду, їх копії можуть надаватися йому мовою оригіналу або іншою мовою, ніж мова діловодства та документації державних органів, якщо ця мова є зрозумілою для посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд. У разі якщо оригінали таких документів і матеріалів складені іншою мовою, ніж мова діловодства та документації державних органів, на вимогу органів ринкового нагляду суб`єкти господарювання зобов`язані у строк не більше ніж тридцять робочих днів за власний рахунок забезпечити їх переклад мовою діловодства та документації державних органів в обсязі, необхідному для здійснення ринкового нагляду (пункт 3);

- складати акти перевірок та застосовувати в установленому законом порядку адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу до суб`єктів господарювання за порушення вимог цього Закону, Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції" та встановлених вимог (пункт 5).

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, затвердженого постановою КМУ від 02.09.2015 року № 667, Державна служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства та який реалізує державну політику, зокрема у сфері ринкового нагляду в межах сфери своєї відповідальності.

Пунктом 6 цього Положення визначено, що Держпродспоживслужба для виконання покладених на неї завдань має право, зокрема:

- здійснювати заходи державного нагляду (контролю) відповідно до закону;

- вимагати відповідно до закону від суб`єктів господарювання усунення виявлених порушень;

- вживати у межах повноважень, передбачених законом, заходів до усунення порушень вимог закону і притягнення винних у таких порушеннях осіб до відповідальності відповідно до закону;

- складати в установлених законом випадках протоколи про адміністративні правопорушення, розглядати відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення і приймати за результатами розгляду рішення про накладення штрафів та застосовування інших санкцій, передбачених законом.

Відповідно до пункту 7 вказаного Положення Держпродспоживслужба здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.

Отже, Головне управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області як орган ринкового нагляду наділене повноваженнями здійснювати державний ринковий нагляд щодо позивача, зокрема шляхом перевірки характеристик продукції, яку він реалізує, складати акти за результатами такої перевірки, складати протоколи про адміністративні правопорушення у разі виявлення порушень законодавства, розглядати відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення і приймати за результатами розгляду рішення про накладення штрафів та застосовування інших санкцій, передбачених законом.

Згідно із ч.1 ст.22 Закону № 2735-ІV заходами ринкового нагляду є:

1) перевірка характеристик продукції, у тому числі відбір зразків продукції та їх експертиза (випробування);

2) обмежувальні (корегувальні) заходи, що включають:

а) обмеження надання продукції на ринку;

б) заборону надання продукції на ринку;

в) вилучення продукції з обігу;

г) відкликання продукції;

3) контроль стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів;

4) попередження органами ринкового нагляду споживачів (користувачів) про виявлену цими органами небезпеку, що становить продукція.

Приписами статті 23 Закону № 2735-ІV встановлено загальний порядок проведення перевірок характеристик продукції. Зокрема, цією нормою передбачено, що органи ринкового нагляду проводять планові та позапланові перевірки характеристик продукції.

Планові перевірки характеристик продукції проводяться у розповсюджувачів цієї продукції, а позапланові, - у розповсюджувачів та виробників такої продукції.

Предметом таких перевірок є характеристики продукції певного виду (типу), категорії та/або групи. Під час проведення перевірок продукції певного виду (типу), категорії та/або групи забороняється перевіряти продукцію іншого виду (типу), категорії та/або групи.

Перевірки характеристик продукції проводяться на підставі наказів (рішень) органів ринкового нагляду та направлень на проведення перевірки, що видаються та оформлюються відповідно до цього Закону.

Перевірки характеристик продукції проводяться: 1) у торговельних та складських приміщеннях суб`єктів господарювання; 2) у місцях введення продукції в експлуатацію (якщо відповідність продукції певним встановленим вимогам може бути визначена лише під час введення її в експлуатацію); 3) за місцем проведення ярмарку, виставки, показу або демонстрації продукції в інший спосіб; 4) у місцях зберігання під митним контролем продукції, митне оформлення якої призупинено за результатами контролю продукції; 5) за місцезнаходженням органу ринкового нагляду.

Під час перевірки характеристик продукції у випадках, передбачених цим Законом, перевірці підлягають такі документи (їх копії) та інформація: 1) декларація про відповідність; 2) супровідна документація, що додається до відповідної продукції (включаючи інструкцію щодо користування продукцією); 3) загальний опис продукції, а також повний склад технічної документації на відповідну продукцію, передбачений технічним регламентом; 4) документи щодо системи якості чи системи управління якістю; 5) висновки експертиз та протоколи випробувань зразків відповідної продукції, відібраних (узятих) у межах здійснення ринкового нагляду і контролю продукції; 6) документи, що дають змогу відстежити походження відповідної продукції та її подальший обіг (товарно-супровідна документація або договори). Орган ринкового нагляду має право вимагати надання таких документів лише в обсязі, що необхідний для встановлення ланцюга постачання продукції; 7) документи і матеріали щодо стану виконання суб`єктом господарювання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, у тому числі в межах моніторингу дій суб`єктів господарювання, що вживаються ними для вилучення відповідної продукції з обігу та/або її відкликання; 8) повідомлення та інша інформація, надана суб`єктами господарювання, митними органами, органами з оцінки відповідності згідно з положеннями цього Закону та Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції".

Строк проведення перевірки характеристик продукції не може перевищувати у розповсюджувача цієї продукції чотирьох робочих днів, у виробника такої продукції - п`яти робочих днів.

У разі проведення перевірки за місцезнаходженням органу ринкового нагляду перебіг строку проведення перевірки починається з дня одержання органом ринкового нагляду від суб`єкта господарювання документів (їх копій) на продукцію, зазначених у частині сьомій цієї статті. Продовження строку проведення перевірки не допускається.

Посадова особа, яка здійснює ринковий нагляд, перед початком перевірки зобов`язана роз`яснити суб`єкту господарювання, продукція якого перевіряється, порядок оскарження рішень, приписів, дій та бездіяльності органів ринкового нагляду та їх посадових осіб.

У разі якщо за результатами перевірки характеристик продукції встановлено, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, орган ринкового нагляду на підставі наданих суб`єктом господарювання документів, передбачених пунктами 1 і 6 частини сьомої цієї статті, вживає заходів щодо визначення виробника такої продукції або особи, яка вважається такою, що ввела продукцію в обіг, особи, яка поставила відповідному суб`єкту господарювання цю продукцію, а також всіх осіб, яким відповідний суб`єкт господарювання поставив таку продукцію.

Відповідно до абз.2 ч.12 ст.23 Закону № 2735-ІV після визначення виробника або особи, яка вважається такою, що ввела продукцію в обіг, орган ринкового нагляду розпочинає проведення перевірки характеристик такої продукції в її виробника або особи, яка вважається такою, що ввела продукцію в обіг, та визначає всю послідовність суб`єктів господарювання в ланцюгу постачання такої продукції.

Згідно зі ст.28 Закону № 2735-ІV якщо орган ринкового нагляду встановив, що продукція становить серйозний ризик, він невідкладно вимагає відповідно до методики вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, затвердженої Кабінетом Міністрів України, від відповідного суб`єкта господарювання вилучити таку продукцію з обігу та/або відкликати її чи забороняє надання такої продукції на ринку.

Оцінка ризику проводиться органом ринкового нагляду відповідно до методики вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, затвердженої Кабінетом Міністрів України.

Продукція не може вважатися такою, що становить серйозний ризик, за тих лише підстав, що існують можливості для досягнення більш високого рівня безпечності продукції або на ринку пропонується інша продукція, що становить менший ступінь ризику.

Орган ринкового нагляду повідомляє про продукцію, що становить серйозний ризик, та обмежувальні (корегувальні) заходи, вжиті щодо неї, органам з оцінки відповідності, що виконували процедури оцінки відповідності цієї продукції.

Технічним регламентом на певний вид продукції може бути встановлено особливості застосування обмежувальних (корегувальних) заходів, передбачених цією статтею.

Частиною 1 статті 29 Закону № 2735-ІV визначено, що у разі якщо органом ринкового нагляду встановлено, що продукція не відповідає встановленим вимогам (крім випадків, передбачених статтею 28 цього Закону, та формальної невідповідності), орган ринкового нагляду невідкладно вимагає від відповідного суб`єкта господарювання вжити протягом визначеного строку заходів щодо приведення такої продукції у відповідність із встановленими вимогами.

Відповідно до частин 1, 2 статті 30 Закону № 2735-ІV обмеження надання продукції на ринку здійснюються шляхом:

1) приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами (згідно із частинами першою і четвертою статті 29 цього Закону);

2) усунення формальної невідповідності (згідно із частиною третьою статті 29 цього Закону);

3) тимчасової заборони надання продукції на ринку.

Обмеження надання продукції на ринку, визначені у пункті 1 частини першої цієї статті, застосовуються органами ринкового нагляду у випадках, передбачених цим Законом, якщо існує можливість приведення такої продукції у відповідність із встановленими вимогами. Зазначені обмеження можуть застосовуватися до продукції, що надається на ринку, у тому числі тієї, що зберігається на складах виробників (імпортерів), та/або продукції, що перебуває у споживачів (користувачів).

Відповідно до частин 2, 5 статті 33 Закону № 2735-ІV рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів можуть бути прийняті:

1) за результатами проведених органами ринкового нагляду перевірок характеристик продукції (крім перевірок, що проводяться відповідно до статті 26 цього Закону), у тому числі перевірок, що проводяться на підставі повідомлень митних органів про призупинення митного оформлення продукції відповідно до частини шостої статті 38 цього Закону;

2) за результатами моніторингу результативності запровадженої заборони надання продукції на ринку, здійсненого відповідно до частини десятої статті 34 цього Закону;

3) на підставі повідомлень про продукцію, що становить ризик, наданих суб`єктами господарювання відповідно до вимог відповідних технічних регламентів;

4) на підставі повідомлень про продукцію, що не відповідає загальній вимозі щодо безпечності продукції, наданих суб`єктами господарювання відповідно до Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції".

Будь-який захід щодо обмеження чи заборони надання продукції на ринку, вилучення продукції з обігу чи її відкликання, що вживається відповідно до цього Закону або Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції", має бути пропорційним рівню загрози відповідної продукції суспільним інтересам. У рішенні про застосування обмеження чи заборону надання продукції на ринку, вилучення продукції з обігу чи її відкликання мають бути зазначені підстави його застосування.

Згідно із положеннями частин 11-13 статті 33 Закону № 2735-ІV до прийняття рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів орган ринкового нагляду надає (надсилає) суб`єкту господарювання, щодо якого передбачається прийняти рішення, проект відповідного рішення з пропозицією надати в письмовій формі свої пояснення, заперечення до проекту рішення, інформацію про вжиття ним заходів, спрямованих на запобігання або уникнення ризиків суспільним інтересам, усунення невідповідності продукції, що є предметом проекту рішення, встановленим вимогам.

Суб`єкт господарювання, якого стосується проект рішення, має право надати (надіслати) органу ринкового нагляду свої пояснення, заперечення та/або інформацію до проекту такого рішення протягом десяти робочих днів з дня одержання проекту. Цей строк може бути продовжено органом ринкового нагляду за обґрунтованим клопотанням відповідного суб`єкта господарювання.

До своїх пояснень, заперечень та/або інформації суб`єкт господарювання може додавати документи чи їх копії, що обґрунтовують його позицію та підтверджують наведені ним дані.

Приписами частини 15 статті 33 Закону № 2735-ІV унормовано, що у разі необхідності термінового вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з метою запобігання або уникнення ризиків суспільним інтересам орган ринкового нагляду може прийняти рішення про вжиття відповідних обмежувальних (корегувальних) заходів без надання (надіслання) суб`єкту господарювання проекту такого рішення. У такому разі суб`єкт господарювання, якого стосується рішення, має право надати (надіслати) свої пояснення, заперечення та/або інформацію до такого рішення в будь-який час після його прийняття, але до закінчення визначеного строку виконання такого рішення. Орган ринкового нагляду має негайно розглянути одержані пояснення, заперечення та інформацію суб`єкта господарювання та за результатами такого розгляду оцінити адекватність і пропорційність прийнятого ним рішення.

Отже, органом ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності за результатом проведення планової чи позапланової перевірки характеристик продукції може прийматися рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів, зокрема, щодо обмеження чи заборони надання продукції на ринку; обмежувальні заходи можуть бути застосовані до суб`єкта господарювання у випадку, якщо органом ринкового нагляду встановлено, що продукція становить серйозний ризик, який оцінюється відповідно до Методики вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, затвердженій постановою Кабінету Міністрів України від 26.12.2011 року № 1407.

Аналогічний висновок міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 31.01.2022 року у справі № 640/15352/19, від 07.09.2022 року у справі № 440/539/21 та від 19.01.2023 року у справі № 520/6006/21.

Прийняттю даного рішенню передує надання (надсилання) суб`єкту господарювання проекту рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів. Однак, у випадку необхідності термінового вжиття таких заходів - проект не надається (не надсилається).

Як підтверджено матеріалами справи, що рішеннями відповідача № 957 та № 958 від 04.10.2024 року відносно позивача вжито обмежувальні (корегувальні) заходи у вигляді тимчасової заборони надання продукції на ринку та вжиття заходів щодо приведення всього обсягу отриманої та реалізованої продукції у відповідність із встановленими вимогами шляхом взаємодії з суб`єктами господарювання у ланцюгу постачання продукції з постачальником та імпортером та вжиття заходів щодо приведення всього обсягу отриманої та реалізованої продукції у відповідність із встановленими вимогами шляхом взаємодії з суб`єктами господарювання у ланцюгу постачання продукції з постачальником та імпортером. Термін виконання зазначених рішень визначено до 01.12.2024 року.

Процедуру здійснення контролю стану виконання суб`єктами господарювання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів визначено у Порядку здійснення контролю стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 05.10.2007 року № 1017 (далі - Порядок № 1017).

Пунктом 4, 8, 9 Порядку № 1017 встановлено, що суб`єкт господарювання, якого стосується рішення, повинен у встановлений у рішенні строк подати органу ринкового нагляду, що прийняв рішення, повідомлення про його виконання за формою згідно з додатком. Повідомлення про виконання рішення подається суб`єктом господарювання незалежно від ступеня або результативності виконання ним рішення. Суб`єкт господарювання може додавати до повідомлення документи або їх копії, які підтверджують факт результативності виконання рішення.

Перевірка стану виконання рішення починається не пізніше ніж через 10 робочих днів з дня надходження до органу ринкового нагляду повідомлення про його виконання, а в разі неподання суб`єктом господарювання такого повідомлення в установлений строк - не пізніше ніж через 10 робочих днів з дня настання такого строку.

Під час проведення перевірки стану виконання рішення орган ринкового нагляду визначає ступінь та результативність виконання суб`єктом господарювання такого рішення.

Згідно із частин 3, 4 Закону № 2735-ІV, п.13 Порядку № 1017 рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів можуть бути змінені чи скасовані відповідними органами ринкового нагляду за результатами аналізу повідомлень суб`єктів господарювання про виконання ними рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів та/або за результатами перевірок стану виконання суб`єктами господарювання цих рішень, проведених відповідно до статті 34 цього Закону. Зазначені рішення також можуть бути змінені за результатами розгляду органами ринкового нагляду клопотань, пояснень, заперечень та інформації, наданих суб`єктами господарювання відповідно до частин десятої і п`ятнадцятої цієї статті. Рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, внесення змін до таких рішень чи їх скасування приймаються керівниками органів ринкового нагляду або їх заступниками (головою та членами або уповноваженою особою державного колегіального органу) відповідно до їх повноважень, визначених законами України.

Як вбачається із матеріалів справи, рішенням ГУ Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області № 542 від 19.12.2024 року внесено зміни до рішень № 957 та №958 від 04.10.2024 року, а саме продовжено термін їх виконання до 28.02.2025 року.

Відповідно до ч.8 ст.34 Закону № 2735-ІV у разі якщо за результатами аналізу повідомлення суб`єкта господарювання про виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів та/або перевірки стану виконання цього рішення встановлено факт невиконання чи часткового виконання суб`єктом господарювання відповідного рішення або виконання рішення не може бути визнано результативним, орган ринкового нагляду невідкладно приймає рішення про внесення змін до зазначеного рішення. Такі зміни можуть передбачати вжиття нових обмежувальних (корегувальних) заходів.

Згідно із висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 19.01.2023 року у справі № 520/6006/21, належність виконання рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів оцінюється органом ринкового нагляду на підставі, зокрема здійснення аналізу повідомлення суб`єкта господарювання про виконання ним рішень про вжиття обмежувальних заходів та поданих на підтвердження цього документів, проведення моніторингу результативності вжитих обмежувальних (корегувальних) заходів та застосування інших засобів перевірки повноти та достовірності поданих розповсюджувачем доказів на підтвердження виконання ним вимог рішення про вжиття обмежувальних заходів (зокрема, у разі необхідності проведення перевірки постачальника або імпортера товарів).

Приписами п.2 ч.4 ст.44 Закону № 2735-ІV визначено, що до суб`єкта господарювання застосовуються адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу в разі: невиконання або неповного виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, визначених статтею 29 цього Закону, крім усунення формальної невідповідності, передбаченої частиною третьою статті 29 цього Закону, - у розмірі шести тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для осіб, які ввели продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважаються такими, що ввели продукцію в обіг, та у розмірі чотирьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для розповсюджувачів.

З системного аналізу положень Порядку № 1017 та Закону № 2735-ІV слідує, що визнання відповідачем невиконаним або неповністю виконаним рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів можливе лише після закінчення встановлено строку на його виконання.

При цьому суд наголошує, що відповідач, приймаючи рішення про внесення змін до рішень № 957 та 958 від 04.10.2024 року зазначив про необхідність продовження терміну виконання рішень, у зв`язку із тим, що на момент позапланової перевірки зафіксовано, що рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 04.10.2024 року №958 ступінь виконання часткове, результативність виконання не може бути визнане результативним. Рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 04.10.2024 року №957 ступінь виконання повне, результативність виконання результативне.

Тобто згаданим вище рішенням відповідач продовжив строк для виконання обмежувальних заходів до 28.02.2025 року, у зв`язку із неможливістю встановлення виконання такого рішення.

Отже, застосування до позивача штрафних санкцій відповідно до постанови від 02.01.2025 року №1, у той час, коли строк виконання обмежувальних заходів тривав, у зв`язку із їх подовженням до 28.02.2025 року є протиправним, та таким що не відповідає забезпеченню загального принципу юридичної визначеності, складовою якої є принцип легітимних очікувань як один з елементів принципу верховенства права.

Враховуючи вищевикладене суд акцентує увагу, що офіційне розуміння правової визначеності як елемента верховенства права надано в пункті 3.1 мотивувальній частині рішення Конституційного Суду України від 29.06.2010 року № 17-рп/2010 у справі № 1-25/2010, відповідно до якого одним з елементів верховенства права є принцип правової визначеності, у якому стверджується, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці є допустимим за умови передбачуваності застосування правових норм, встановлюваних такими обмеженнями. Тобто обмеження будь-якого права має базуватися на критеріях, які дадуть змогу передбачити юридичні наслідки своєї поведінки.

Велика Палата Верховного Суду вказала, що елементом верховенства права є принцип правової визначеності, який, зокрема, передбачає, що закон, як і будь-який інший акт держави, має характеризуватися якістю, щоб виключити ризик свавілля (постанови від 28.02.2018 року у справі № 800/284/17; від 22.05.2018 року у справі № 800/474/16 (П/9901/197/18); від 07.11.2018 року у справі № 214/2435/17; від 12.12.2018 року у справі №703/1181/16-ц; від 03.07.2019 року у справі № 127/2209/18).

Принцип юридичної визначеності є одним із суттєвих елементів принципу верховенства права. Дія вказаного принципу проявляється не лише у чіткості та зрозумілості закону, скільки в процесі його правозастосування (див. постанову від 21 лютого 2020 року у справі № 813/2646/18). Принцип правової визначеності має застосовуватись не лише на етапі нормотворчої діяльності, а й під час безпосереднього застосування чинних норм права, що даватиме можливість особі в розумних межах передбачати наслідки своїх дій (див. постанови від 13.02.2020 року у справі №640/1007/19; від 13.08.2020 року у справі № 200/959/19-а).

Як вказує Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду, складовою принципу юридичної визначеності є принцип легітимних очікувань (постанови від 25.07.2019 року у справі № 826/13000/18; від 07.11.2019 року у справі № 640/1221/19; від 13.02.2020 року у справі № 640/1007/19; від 13.03.2020 року у справі № 805/2340/17-а; від 25.06.2020 року у справі № 804/704/16; від 13.08.2020 року у справі № 200/959/19-а).

Поняття «легітимні очікування» головним чином походять від англійського терміну «legitimate expectations» як розумні, небезпідставні або обґрунтовані очікування. У юридичній практиці зазначений термін також має такі альтернативні назви як правомірні, законні, розумні або виправдані сподівання.

Отже, позивач, з урахуванням положень Закону № 2735-ІV та продовженням строку про вжиття обмежувальних заходів до 28.02.2025 року, правомірно очікував, що така перевірка буде проведена у нові строки.

Водночас, не зважаючи на те, що рішенням № 542 від 19.12.2024 року внесено зміни до рішень № 957 та № 958 від 04.10.2024 року та продовжено термін їхнього виконання до 28.02.2025 року, замість попередньо визначного строку 01.12.2024 року, відповідачем, в порушення принципу правової визначеності, винесено постанову про накладення штрафу №1 від 02.01.2025 року про порушення Товариством з обмеженою відповідальністю ТЕХНО СВІТ ПЛЮС п.2 ч.4 ст.44 Закону України Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції.

Враховуючи встановлені судом обставини справи, суд доходить висновку, що оскаржувана постанова про накладення штрафу про накладення штрафу №1 від 02.01.2025 року, що винесена відповідачем є протиправною та підлягає скасуванню.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють: чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії): безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на Відповідно до частини 1 статті 9 КАС України визначено, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно із частинами 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В силу ч.3 ст.90 КАС України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

За таких обставин, суд вважає, що позовну заяву слід задовольнити з викладених вище підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи задоволення позовної заяви, за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області на користь позивача підлягає стягненню сума сплаченого ним судового збору у розмірі 2422,40 грн.

Відповідно до частини 5 статті 250 Кодексу адміністративного судочинства України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Керуючись ст.ст. 241-246, 250, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу №1 від 02.01.2025 року Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області про порушення Товариством з обмеженою відповідальністю ТЕХНО СВІТ ПЛЮС п.2 ч.4 ст.44 Закону України Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції.

Стягнути з Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області (49006, м. Дніпро, вул. Філософська, буд. 39А, ) за рахунок її бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕХНО СВІТ ПЛЮС" (49000, м. Дніпро, вул. Троїцька, буд. 21 Г, ) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2422,40 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до статті 297 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду оскаржується шляхом подання апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду.

Суддя О.В. Серьогіна