Справа № 826/157/16
Суддя: Г.П. КАЗАНЧУК
Дата ухвалення: 2025-05-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

09 травня 2025 року м. Кропивницький Справа № 826/157/16

провадження № 2-іс/340/103/25

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Казанчук Г.П., розглядаючи матеріали заяви про усунення недоліків заяви Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Окружного адміністративного суду м. Києва від 24.03.2017 року в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ ''Міський комерційний банк'' Оберемка Романа Анатолійовича та Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про зобов`язання відповідачів вчинити певні дії, -

УСТАНОВИЛА:

Постановою Окружний адміністративний суд міста Києва від 24 березня 2017 року зобов`язано уповноважену особу Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію публічного акціонерного товариства ''Міський комерційний банк'' Оберемка Романа Анатолійовича подати до Фонду гарантування вкладів фізичних осіб додаткову інформацію щодо ОСОБА_1 як вкладника, який має право на відшкодування коштів за вкладом у публічному акціонерному товаристві ''Міський комерційний банк'' за рахунок Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, на суму вкладу відповідно до договору акційного строкового банківського вкладу ''Валютна симфонія'' від 12 червня 2014 року №2630/24/190334.

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся Фонд гарантування вкладів фізичних осіб із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Окружного адміністративного суду м. Києва від 24.03.2017 року.

Ухвалою суду від 29.04.2021 року вказану заяву залишено без руху, надано заявнику десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання ухвали.

Ухвалою від 19.05.2021 суддя Окружного адміністративного суду міста Києва відкрив провадження в адміністративній справі за заявою про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Окружного адміністративного суду м. Києва від 24.03.2017 року в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ ''Міський комерційний банк'' Оберемка Романа Анатолійовича та Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про зобов`язання відповідачів вчинити певні дії.

Законом України ''Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду'' від 13.12.2022 № 2825-IX (далі Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідований, утворений Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

На виконання вимог Закону України ''Про внесення зміни до пункту 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону України ''Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду'' щодо забезпечення розгляду адміністративних справ'' та визначає порядок передачі не розглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративних судових справ іншим окружним адміністративним судам України наказом ДСА України від 16.09.2024 №399 затверджений Порядок передачі судових справ, не розглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва (ОАСК).

Згідно з пунктами 4-7 Порядку №399 на розгляд та вирішення судам належать передачі судові справи, що не розглянуті ОАСК та передані до Київського окружного адміністративного суду, але до набрання чинності Законом, не розподілені між суддями. Матеріали щодо розгляду та вирішення окремих процесуальних питань у межах нерозглянутих судових справ належать передачі до судів, визначених у результаті автоматизованого розподілу судових справ між судами, проведеного відповідно до правил, установлених цим Порядком. Судові справи, вказані у переліку, що належать передачі судам, мають бути зареєстровані у базі даних. Перелік складається відповідальною особою протягом семи робочих днів після опублікування цього Порядку за формою, визначеною у додатку 1 до Порядку, та формується в електронній формі із застосуванням КЕП.

На виконання вимог пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону №2825-IX та Порядку №399 на підставі Акта приймання-передачі судових справ, не розглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва від 05.03.2025, згідно супровідного листа Київського окружного адміністративного суду від 05.03.2025 №01-19/3049/25 до Кіровоградського окружного адміністративного суду передано 689 судових справ.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.03.2025 головуючою суддею у вказаній справі визначено суддю Казанчук Г.П.

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 29.04.2025 року адміністративну справу №826/157/16 прийнято до провадження суддею Казанчук Г.П.

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 29.04.2025 року у зв`язку із пропуском строку звернення до суду, позовну заяву залишено без руху.

07.05.2025 року до суду надійшла заява на виконання вимог ухвали суду про визнання причин пропуску Фондом гарантування строку на подання заяви про перегляд постанови від 24.03.2017 року за нововиявленими обставинами поважними та поновити цей строк. Як на підставу поважності причин пропуску строку звернення до суду Фонд гарантування вкладів фізичних осіб зазначає про те, що у заяві про перегляд судового рішення по справі №760/826/16-ц Фонд не був учасником справи, а відтак постанова Верховного Суду від 27.08.2020 року на адресу Фонду гарантування вкладів не надходила.

Представник Фонду гарантування вкладів стверджує про те, що про постанову Верховного Суду від 27.08.2020 року у справі №760/826/16-ц стало відомо за тиждень до подання заяви про перегляд постанови за нововиявленими обставинами. А тому, з посиланням на постанову Верховного Суду від 19.10.2022 року у справі 369/6324/20, зазначає, що оприлюднення судового рішення в реєстрі не скасовує обов`язок суду видати копію судового рішення учасникам справи.

Досліджуючи зміст вказаної заяви суддя зазначає наступне.

Постановою Окружний адміністративний суд міста Києва від 24 березня 2017 року зобов`язано уповноважену особу Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію публічного акціонерного товариства ''Міський комерційний банк'' Оберемка Романа Анатолійовича подати до Фонду гарантування вкладів фізичних осіб додаткову інформацію щодо ОСОБА_1 як вкладника, який має право на відшкодування коштів за вкладом у публічному акціонерному товаристві ''Міський комерційний банк'' за рахунок Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, на суму вкладу відповідно до договору акційного строкового банківського вкладу ''Валютна симфонія'' від 12 червня 2014 року №2630/24/190334.

21.04.2021 Фонд гарантування вкладів фізичних осіб подав до Окружного адміністративного суду м. Києва заяву про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Окружного адміністративного суду м. Києва від 24.03.2017 року. Вказану заяву обґрунтовує змістом постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 27.08.2020 у справі №760/826/16-ц, з яким як вказано в заяві стало відомо з ЄДРСР.

Отже, з дати набрання законної сили рішенням суду в цій справі до дати подання заяви про перегляд цього рішення суду сплинуло більше трьох років.

Представник Фонду гарантування вкладів зазначає, що не був учасником справи №760/826/16-ц.

Згідно частини 1 статті 42 Цивільного процесуального кодексу України (надалі ЦПК України) у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 05.02.2016 року у справі №760/826/16-ц, з призначена справа до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Отже, сторонами у справі №760/826/16-ц є сторони та треті особи.

Частиною 1 статі 48 ЦПК України визначено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

У справі №760/826/16-ц сторонами є позивач - ОСОБА_1 та відповідачі ПАТ ''Міський комерційний банк'', Уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію в ПАТ ''Міський комерційний банк'' Оберемка Романа Анатолійовича.

Касаційний перегляд у справі №760/826/16-ц проведений за касаційною скаргою уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ ''Міський комерційний банк'' Оберемка Р.А. Тобто, розгляд проведений за скаргою відповідача.

Постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 27.08.2020 оприлюднена у ЄДРСР 07.09.2020.

Відповідно до статті 2 Закону України ''Про доступ до судових рішень'' рішення суду проголошується прилюдно, крім випадків, коли розгляд справи проводився у закритому судовому засіданні. Кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом.

Судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання, крім ухвал про арешт майна та тимчасовий доступ до речей та документів у кримінальних провадженнях, ухвал господарського суду про надання дозволу органам Антимонопольного комітету України на проведення перевірки суб`єктів господарювання, об`єднань, органів влади, органів місцевого самоврядування, органів адміністративно-господарського управління та контролю та/або вчинення передбачених законодавством про захист економічної конкуренції процесуальних дій у вигляді проведення огляду, накладення арешту, опломбовування (опечатування), вилучення, які підлягають оприлюдненню не раніше дня їх звернення до виконання. Судові рішення також можуть публікуватися в друкованих виданнях із додержанням вимог цього Закону.

Якщо судовий розгляд відбувався у закритому судовому засіданні, судове рішення оприлюднюється з виключенням інформації, яка за рішенням суду щодо розгляду справи у закритому судовому засіданні підлягає захисту від розголошення. У визначених законом випадках судове рішення про надання дозволу на проведення розвідувального заходу або про відмову в наданні такого дозволу, винесене у закритому судовому засіданні, не оприлюднюється і не публікується.

Згідно із статтею 5 Закону України ''Про доступ до судових рішень'' судові рішення, внесені до Реєстру, можуть офіційно опубліковуватися у друкованих виданнях.

Судові рішення вважаються офіційно опублікованими за умови посвідчення органом, який забезпечує ведення Реєстру, відповідності судових рішень оригіналам або електронним копіям судових рішень, внесених до Реєстру.

Судові рішення можуть офіційно опубліковуватися в скороченому обсязі, якщо це виправдано метою видання.

Офіційне опублікування судових рішень повинно відповідати вимогам, встановленим статтею 7 цього Закону.

Тобто, з дати офіційного оприлюднення постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 27.08.2020 у справі №760/826/16-ц слід обраховувати строк звернення із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Окружного адміністративного суду м. Києва від 24.03.2017 року, а саме з 07.09.2020.

Принагідно, суддя зауважує про наявність іще однієї справи між тими ж сторонами №826/5888/18 (відповідач - уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію в ПАТ ''Міський комерційний банк'' Савельєва Анна Миколаївна), яка стосується правовідносин, які були спірними і у цій справі та у справі №760/826/16-ц.

Відповідно до пункту 17 частини 1 Закону України ''Про систему гарантування вкладів фізичних осіб'' уповноважена особа Фонду - працівник Фонду, який від імені Фонду та в межах повноважень, передбачених цим Законом та/або делегованих Фондом, виконує дії із забезпечення виведення банку з ринку під час здійснення тимчасової адміністрації неплатоспроможного банку та/або ліквідації банку.

Отже, уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію в ПАТ ''Міський комерційний банк'' Оберемок Р.А., як відповідач у справі №760/826/16-ц одночасно є працівником Фонду, який діяв від імені Фонду. Тобто, Фонд в особі уповноважено особи за своєю суттю одним суб`єктом.

Суд погоджується із судовою практикою, наведеною представником Фонду, водночас, вказана постанова Верховного Суду від 19.10.2022 року у справі 369/16324/20 є нерелевантною до правовідносин даної справи.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі ''Осман проти Сполученого королівства'' та від 19 червня 2001 року у справі ''Креуз проти Польщі'' Європейський суд з прав роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

У рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України" Європейський суд з прав людини зробив, зокрема, висновок про те, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Передбачене ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії"(Alimentaria Sanders S.A. v. Spain") від 07.07.1989).

Порядок і строки подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами встановлені статтею 363 КАС України і який складає тридцять днів.

Таким чином суддя зазначає, що особа, яка добросовісно користується наданими законом процесуальними правами, зобов`язана слідкувати за перебігом розгляду своєї заяви, у зв`язку із чим, посилання заявника про ознайомлення із постановою ВС від 27.08.2020 року за тиждень до звернення із заявою про перегляд постанови за нововиявленими обставинами (приблизно 14.04.2021) не може бути поважною.

Крім того, суддя зазначає наступне.

Заявник звернувся до суду про перегляд постанови Окружного адміністративного суду м. Києва від 24.03.2017 року із заявою після спливу майже 4 років, з набранням постановою суду законної сили.

Із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Окружного адміністративного суду м. Києва від 24.03.2017 року Фонд гарантування вкладів фізичних осіб до суду звернувся аж 21.04.2021 (після 7 місяців оприлюднення судового рішення Верховним Судом), тобто з пропуском тридцяти денного строку.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відступ від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. п.46 рішення у справі ''Устименко проти України'', п.п.51,52 рішення у справі ''Рябих проти Росії'', п.31 рішення у справі ''Марушин проти Росії'', п.61 рішення у справі ''Брумареску проти Румунії'').

Відстоюючи принцип правової визначеності у випадках перегляду справ у зв`язку з нововиявленими обставинами (див. рішення у справах ''Праведна проти Росії'', ''Желтяков проти України'', п.п. 42-48), Європейський Суд з прав людини вважає доцільним слідувати тій же логіці, коли цей основоположний принцип підривається за допомогою інших процесуальних механізмів, таких як продовження строку на оскарження.

Так, Суд встановив порушення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод у справі ''Пономарьов проти України'' з тієї причини, що строк на оскарження був продовжений по завершенню значного періоду часу не для усунення серйозних судових помилок, а лише з метою повторного розгляду та ухвалення нового рішення у справі (п.п. 41-42).

В подальшому у пункті 34 рішення від 10.05.2012 року у справі ''Безрукови проти Росії'', Європейський Суд відмітив, що хоча продовження строку оскарження і проводиться на розсуд національних судів, останні, на думку Суду, повинні визначити, чи виправдовують підстави для подібного продовження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує межі розсуду суду ні в тривалості, ні в підставах для визначеності нових тимчасових строків.

У справах щодо України Європейський Суд неодноразово відзначав, що відступи від принципу правової визначеності виправдані лише у випадках необхідності при обставинах істотного і непереборного характеру (справи: ''Салов проти України'' п.93, ''Проценко проти України'' п.26, ''Кравченко проти Росії'' п.45). Зокрема, відступ від принципу правової визначеності допустимий не в інтересах правового пуризму, а з метою виправлення ''помилки, що має фундаментальне значення для судової системи'' (рішення у справі ''Сутяжник'' проти Росії'' п.38).

Подавши заяву 21.04.2021 року про перегляд постанови суду від 24.03.2017 року, тобто через більш як три роки, заявник, належного обґрунтування поважності причин пропуску строку не надали та на обставини непереборної сили, які б виправдовували пропуск строку на перегляд рішення за нововиявленими обставинами - не послались.

Тому звернення заявника через більш як три роки після винесення рішення суду та через 7 місяців, за відсутності непереборних обставин щодо причин поважності пропуску строку, буде порушенням принципу правової визначеності, що передбачає дотримання принципу res judicata принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна із сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення.

Відповідно до частини 4 статті 366 КАС України крім випадків, визначених статтею 169 цього Кодексу, заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами також повертається заявникові без розгляду, якщо заява подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 363 цього Кодексу, і суд відхилив клопотання про його поновлення.

Суддя, отримавши справу 826/157/16 здійснює перевірку відповідності заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами на предмет відповідності статтям 364-365 КАС України.

У зв`язку із вищевикладеним суддя відхиляє клопотання про поновлення строків звернення із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, а саму заяву повертає без розгляду.

Керуючись статтями 248, 256, 295, 363, 364, 365 КАС України, суддя, -

УХВАЛИЛА:

Відхилити клопотання Фонду гарантування вкладів про поновлення строків звернення із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Заяву про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Окружного адміністративного суду м. Києва від 24.03.2017 року повернути без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Шостого апеляційного адміністративного суду у 15 - денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. КАЗАНЧУК