Справа № 460/1188/23
Суддя: Затолочний Віталій Семенович
Дата ухвалення: 2025-05-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2025 рокуЛьвівСправа № 460/1188/23 пров. № А/857/3789/25

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Затолочного В.С.,

суддів: Гудима Л.Я., Качмара В.Я.,

розглянувши в порядку письмового провадження в електронній формі апеляційну скаргу Рівненської митниці на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 23 грудня 2024 року у справі № 460/1188/23 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТОТРАК» до Рівненської митниці про визнання дії та бездіяльності протиправними (рішення суду першої інстанції ухвалене суддею Махаринцем Д.Є. за правилами письмового провадження без повідомлення учасників справи у м. Рівне, дата складення повного тексту судового рішення не зазначена), -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ОТОТРАК» (далі також ТОВ, позивач) звернулось до суду з адміністративним позовом до Рівненської митниці (далі також митниця, відповідач), в якому просило суд:

- визнати протиправними та скасувати рішення митниці про коригування митної вартості товарів № UA204020/2022/000019/2 від 20.07.2022, № UA204020/2022/000020/2 від 20.07.2022;

- визнати протиправними та скасувати картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №/2022/000483, № UA204020/2022/000484.

Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 23 грудня 2024 року позов задоволено повністю.

Не погодившись із ухваленим рішенням, його оскаржив відповідач, покликаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги покликається на те, що подані до митного оформлення документи містили розбіжності, а митний орган володів інформацією щодо іншого цінового рівня товарів. Вказане було безумовною підставою для витребування у декларанта додаткових документів, які надані у повному обсязі не були. Відповідно до частини п`ятої статті 54 Митного кодексу України (далі також МК України) та за результатом проведеної процедури консультації з декларантом, митним органом обґрунтовано та правомірно прийняте рішення про коригування митної вартості товарів.

Тобто вимоги апеляційної скарги обґрунтовані тими ж доводами, що й відзив на позовну заяву.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, у якому заперечує проти вимог скарги, вважає її безпідставною та необґрунтованою, просить відмовити у задоволенні вимог апелянта, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

У відповідності до вимог частини першої статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також - КАС України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши обставини справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що ТОВ є суб`єктом господарювання, основним видом діяльності якого є КВЕД 45.31 «Оптова торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів» (основний).

По кожному з оскаржуваних рішень суд встановив наступні обставини.

1. Рішення про коригування митної вартості товарів № UA204020/2022/000019/2 від 20.07.2022.

ТОВ (Покупець) уклало зовнішньоекономічний контракт № 09/05/ЕХР/2022 від 09.05.2022 (далі Контракт) з MARTEX Sp. Z O. O. (Продавець), предметом якого є продаж товару автозапчастин, хімії і аксесуарів до вантажних автомобілів.

Згідно пункту 5.1 Контракту № 09/05/ЕХР/2022 від 09.05.2022 поставка товару здійснюється на умовах EXW, Martex ІНКОТЕРМС 2010 (відвантаження товару Walentego Rozdzienskiego 19, 41-308 Dabrowa Gornicza).

Відповідно до пункту 6.1 Контракту № 09/05/ЕХР/2022 від 09.05.2022 оплата за товар проводиться у валюті Євро відповідно до рахунку-фактури, окремо за кожну поставку.

Згідно рахунку-фактури № 9/FAE/2022/00252 від 24.06.2022 вартість імпортованого товару складає 14 831,96 євро; згідно рахунку-фактури № 9/FAE/2022/00275 від 06.07.2022 вартість товару становить 7 747,23 євро.

Пунктом 6.2 Контракту № 09/05/ЕХР/2022 від 09.05.2022 передбачено, що оплата відбувається шляхом 100% передоплати на банківський рахунок Продавця зазначений у даному Контракті.

Позивачем оплачено товар згідно рахунків-фактури № 9/FAE/2022/00252 від 24.06.2022 і № 9/FAE/2022/00275 від 06.07.2022, що підтверджується квитанціями SWIFT № 196 від 27.06.2022, № 200 від 07.07.2022.

З метою митного оформлення товару декларант подав до митного органу МД № UA204020/2022/017867 від 20.07.2022 з визначенням вартості товару за основним методом ціною Контракту № 09/05/EXP/2022 (графа 43 Код МВВ 1 МД № UA204020/2022/017867).

Разом з митною декларацією № UA204020/2022/017867 від 20.07.2022 декларантом митному органу також подано такі документи: контракт № 09/05/ЕХР/2022 від 09.05.2022; специфікація № 2V1 від 24.06.2022; специфікація № 3V1 від 06.07.2022; сommercial invoice № 9/FAE/2022/00252 від 24.06.2022; сommercial invoice № 9/FAE/2022/00275 від 06.07.2022; квитанція SWIFT № 196 від 27.06.2022; заключна виписка з АТ КБ «Приватбанк» за 27.06.2022; квитанція SWIFT № 200 від 07.07.2022; заключна виписка з АТ КБ «Приватбанк» за 07.07.2022; CMR № АМТ 01/101210 від 13.07.2022; декларація про походження товару № 9/FAE/2022/00252 від 24.06.2022; декларація про походження товару № 9/FAE/2022/00275 від 06.07.2022; відвантажувальна специфікація від 24.06.2022; відвантажувальна специфікація від 06.07.2022; прайс-лист з 01.06.2022 по 11.07.2022; митна декларація країни відправлення MRN22PL331020E0624866 від 11.07.2022; лист вих. № 2007-1 від 20.07.2022; договір доручення № 19/12/19 щодо надання послуг з декларування товарів від 19.12.2019; договір № 3005OY про надання транспортно-експедиційних послуг від 30.05.2022; договір № 4 про надання послуг з перевезення вантажів від 26.05.2022; рахунок фактура № 87 від 18.07.2022; довідка про транспортні витрати № б/н від 18.07.2022; лист-опис товару від 13.07.2022; прибуткова накладна № 48 від 16.06.2022; видаткова накладна № 110 від 21.06.2022.

Митним органом прийняте Рішення про коригування митної вартості товарів № UA204020/2022/000019/2 від 20.07.2022, яким митну вартість товарів скориговано за другорядним резервним методом.

Графа 33 Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості:

І. Митна вартість імпортованого товару №№ 1, 15, 22, 24, 38 не може бути визнана за ціною договору щодо товарів, які імпортуються та за рівнем, визначеним декларантом, у зв`язку з відмовою в наданні додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах 2-4 статті 53 МК України та у відповідності до частини 5 статті 54 МК України, де зазначено, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів митниця має право упевнюватись в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, що позиціонується з положеннями статті 17 угоди про застосування статті VІІ ГАТТ/СОТ від 1994 р.

ІІ. Митниця володіє інформацією щодо рівнів митної вартості товарів, схожих призначенням, країною виробництва тощо, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товару

Митниця володіє інформацією щодо митного оформлення подібних товарів за МД № 1 за МД UA100320/2022/309936 від 30.06.2022 за ціною 4,35 дол. США за кг;

№ 15 за МД UA209140/2022/057162 від 22.06.2022 за ціною 6,71 дол. США за кг;

№ 22 за МД UA209170/2022/053709 від 18.07.2022 за ціною 6, 72 дол. США за кг;

№ 24 за МД UA500500/2022/016882 від 17.06.2022 за ціною 4,25 дол. США за кг;

№ 38 за МД UA209140/ від 21.05.2022 за ціною 8,01 дол. США за кг.

ІІІ. Заявлена декларантом митна вартість може бути визнана митницею за умови надання підтвердження інформації щодо числових значень складових митної вартості, яка міститься у документах, поданих разом з митною декларацією, зокрема, шляхом надання додаткових документів, витребуваних згідно вимоги митниці, таких як: відповідна бухгалтерська документація. У відповідності до частини 6 статті 53 МК України декларант має право за бажанням надати інші документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, у тому числі документи, передбачені частиною 18 статті 58 МК України.

IV. За результатом проведеної відповідно до положень частини 4 статті 57 МК України процедури консультації з декларантом та у зв`язку із відсутністю у декларанта та митниці прийнятної до застосування (згідно положень глави 9 МК України) інформації щодо вартості операцій щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів, достовірної та документально підтвердженої інформації щодо ціни одиниці товару для обчислення митної вартості за методом на основі віднімання вартості (стаття 62 МК України), інформації щодо складових вартості товарів наданої виробником для обчислення митної вартості за методом на основі додавання вартості (стаття 63 МК України), що унеможливлює визначення митної вартості шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 МК України, митну вартість скориговано із застосуванням резервного методу визначення митної вартості згідно положень статті 64 МК України. При цьому, для визначення митної вартості оцінюваних товарів використовується найменша вартість із альтернативних, згідно інформації, наявної у митниці із врахуванням обсягів товарів:

товар № 1 (МД від UA100320/2022/309936 від 30.06.2022), числове значення митної вартості товару становить 224293,6614 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення 7666,8750 USD;

товар № 15 (МД UA209140/2022/057162 від 22.06.2022), числове значення митної вартості товару становить 46012,8088 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення 1572,8240 USD;

товар № 22 (МД UA209170/2022/ 053709 від 18.07.2022), числове значення митної вартості товару становить 5520,3294 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення 188,6976USD;

товар № 24 (МД UA500500/2022/016882 від 17.06.2022), числове значення митної вартості товару становить 8750,5794 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення 299,1150 USD;

товар № 38 (МД UA209140/2022/ 043096 від 21.05.2022), числове значення митної вартості товару становить 421,7971 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення 14,4180 USD.

Митним органом сформована Картка відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA204020/2022/000483, якою відмовлено у митному оформленні (випуску) товарів.

Причини відмови: Митна вартість імпортованого товару не може бути визнана за рівнем, визначеним декларантом, оскільки декларантом не подано жодних додаткових документів, витребуваних митницею. Згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах 2-4 статті 53 МК України та у відповідності до частини 5 статті 54 МК України, де зазначено, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів митниця має право упевнюватись в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, що позиціонується з положеннями статті 17 угоди про застосування статті VIІ ГАТТ/СОТ від 1994р., а подані до митного оформлення документи містять неточності. Прийнято Рішення про коригування митної вартості товарів від 20.07.2022 №/2022/000019/2 відповідно до вимог Розділу ІІІ (статті 49-66) МК України.

Вказаним рішенням коригування митної вартості здійснено за другорядним (резервним) методом; позивачем додатково сплачені відкориговані платежі; товар випущено у вільний обіг за МД №/2022/017928 від 20.07.2022р. з донарахуванням митних платежів на суму 6 409,34 грн., в тому числі ПДВ 5 001,63 грн., мито 1 407,71 грн.

2. Рішення про коригування митної вартості товарів № UA204020/2022/000020/2 від 20.07.2022.

ТОВ (Покупець) уклало зовнішньоекономічний контракт № 04/05/ЕХР/2022 від 16.05.2022 (надалі Контракт) з OPOLTRANS Sp. Z O. O. (Продавець), предметом якого є постачання товарів (автозапчастин, хімії та аксесуарів до вантажних автомобілів).

Згідно пункту 5.1 Контракту № 04/05/ЕХР/2022 від 16.05.2022 постачання товару здійснюється на умовах EXW, Ополе Інкотермс 2010 (відвантаження товару Ополе 45-920, вул. Норвезька 13). Сторони обговорили можливість використати інші умови постачання. Актуальні умови постачання будуть вказуватися в інвойсах. У разі постачання товару силами продавця вартість витрат може бути виставлена в інвойсі окремим рядком або окремим інвойсом.

Відповідно до пункту 6.1 Контракту № 04/05/ЕХР/2022 від 16.05.2022 оплата за товар проводиться у валюті євро або у польських злотих відповідно до рахунків-фактур окремо за кожну поставку.

Пунктом 6.2 Контракту № 04/05/ЕХР/2022 від 16.05.2022 визначено форму оплати: 100% передоплата суми у валюті згідно рахунку-фактури на банківський рахунок Продавця, зазначені в цьому контракті.

Згідно пункту 6.3 Контракту № 04/05/ЕХР/2022 від 16.05.2022 вартість товарів, замовлених на підставі цього договору, буде встановлена відповідно до рахунків-фактур, інвойсів.

Згідно рахунку-фактури Commercial invoice № Х01/22000168 від 01.07.2022 вартість товару становить 24 250,11 євро; згідно рахунку-фактури Commercial invoice № Х01/22000177 від 08.07.2022 вартість товару складає 21 085,02 євро.

Товар постачався на умовах EXW Ополе/Польща.

На момент митного оформлення товарів, товар оплачено згідно квитанцій SWIFT № 195 від 27.06.2022, № 201 від 07.07.2022.

З метою митного оформлення товару декларант подав до митного органу МД № UA204020/2022/017795 від 19.07.2022 з визначенням вартості товару за основним методом ціною Контракту № 04/05/ЕХР/2022 від 16.05.2022 (графа 43 Код МВВ 1 МД № UA204020/2022/017795).

Разом з митною декларацією № UA204020/2022/017795 від 19.07.2022 декларантом митному органу також подано такі документи: контракт № 04/05/ЕХР/2022 від 16.05.2022, специфікація № 2V1 від 24.06.2022, специфікація № 3V1 від 06.07.2022, сommercial invoice № Х01/22000168 від 01.07.2022, сommercial invoice № Х01/22000177 від 08.07.2022, рroforma invoice № 67491 від 24.06.2022, рroforma invoice № 76066 від 06.07.2022, квитанція SWIFT № 195 від 27.06.2022, заключна виписка з АТ КБ «Приватбанк» за 27.06.2022, квитанція SWIFT № 201 від 07.07.2022, заключна виписка з АТ КБ «Приватбанк» за 07.07.2022, CMR б.н. від 13.07.2022, сертифікат про походження товару PL/MF/AN0247346 від 12.07.2022, відвантажувальна специфікація від 01.07.2022, відвантажувальна специфікація від 08.07.2022, прайс-лист з 01.06.2022р. по 10.07.2022, митна декларація країни відправлення MRN22PL381010Е0161518 від 12.07.2022, лист вих. № 2007-2 від 20.07.2022, договір доручення № 19/12/19 щодо надання послуг з декларування товарів від 19.12.2019, договір № 3005OY про надання транспортно-експедиційних послуг від 30.05.2022, договір № 4 про надання послуг з перевезення вантажів від 26.05.2022р., рахунок фактура № 86 від 18.07.2022, довідка про транспортні витрати № б/н від 18.07.2022, лист-опис товару від 13.07.2022, прибуткова накладна № 49 від 16.06.2022, видаткова накладна № 107 від 21.06.2022, видаткова накладна № 108 від 21.06.2022.

Митним органом прийняте Рішення про коригування митної вартості товарів № UA204020/2022/000020/2 від 20.07.2022, яким митну вартість товарів скориговано за другорядним резервним методом.

Графа 33 Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості:

І. Митна вартість імпортованого товару №№ 14, 15, 16, 18, 19, 27, 36, 37, 85 не може бути визнана за ціною договору щодо товарів, які імпортуються та за рівнем, визначеним декларантом, у зв`язку з відмовою в наданні додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частині 2-4 статті 53 МК України та у відповідності до частини 5 статті 54 МК України, де зазначено, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів митниця має право упевнюватись в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, що позиціонується з положеннями статті 17 угоди про застосування статті VІІ ГАТТ/СОТ від 1994 р.

ІІ. Митниця володіє інформацією щодо рівнів митної вартості товарів, схожих призначенням, країною виробництва тощо, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товару. При проведенні перевірки правильності розрахунку митної вартості товару, заявленої декларантом за основним методом визначення митної вартості, та відомостей, які містяться у наданих до митного оформлення документів, встановлено розбіжності, зокрема:

1. В МД країни відправлення відсутні умови поставки, з чого неможливо об`єктивно прийняти заявлену декларантом митну вартість .

2. В рахунках-фактурах №№ X01/22000168 від 01.07.2022 та X01/22000177 від 08.07.2022 вказано ціну на товари на умовах EXW без географічного пункту відправки, з чого неможливо об`єктивно прийняти заявлену декларантом митну вартість.

ІІІ. Заявлена декларантом митна вартість може бути визнана митницею за умови надання підтвердження інформації щодо числових значень складових митної вартості, яка міститься у документах, поданих разом з митною декларацією, зокрема, шляхом надання додаткових документів, витребуваних згідно вимоги митниці, таких як: 1. Митниця володіє інформацією щодо митного оформлення подібних товарів за № 14. за МД UA204140/2022/36712 від 27.05.22 за ціною 5,42 дол. США за кг; № 15 МД UA204020/2022/14647 від 16.06.22 за ціною 4,22 дол. США за кг; № 16 МД UA305160/2022/24572 від 12.07.22 за ціною 6,16 дол. США за кг; № 18 МД UA100230/2022/609711 від 27.05.22 за ціною 4,22 дол. США за кг; № 19 МД UA205140/2022/27168 від 02.05.2022 за ціною 4,20 дол. США за кг; № 27 МД UA209140/2022/45514 від 27.05.2022 за ціною 4,25 дол. США за кг; № 36 МД UA500500/2022/17108 від 18.06.2022 за ціною 4,25 дол. США за кг; № 37 МД UA100330/2022/438071 від 28.06.2022 за ціною 4,4151 дол. США за кг; № 85 МД UA500110/2022/5420 від 07.06.2022 за ціною 3,51 дол. США за кг;

У відповідності до частини 6 статті 53 МК України декларант має право за бажанням надати інші документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, у тому числі документи, передбачені частиною 18 статті 58 МК України.

IV. За результатом проведеної відповідно до положень частини 4 статті 57 МК України процедури консультації з декларантом та у зв`язку із відсутністю у декларанта та митниці прийнятної до застосування (згідно положень глави 9 МК України) інформації щодо вартості операцій щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів, достовірної та документально підтвердженої інформації щодо ціни одиниці товару для обчислення митної вартості за методом на основі віднімання вартості (стаття 62 МК України), інформації щодо складових вартості товарів наданої виробником для обчислення митної вартості за методом на основі додавання вартості (стаття 63 МК України), що унеможливлює визначення митної вартості шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 МК України, митну вартість скориговано із застосуванням резервного методу визначення митної вартості згідно положень статті 64 МК України.

При цьому, для визначення митної вартості оцінюваних товарів використовується найменша вартість із альтернативних, згідно інформації, наявної у митниці із врахуванням обсягів товарів:

товар № 14 (МД від UA204020/2021/025754 від 20.08.21), числове значення митної вартості товару становить 12209,3268 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення 411,5804 EUR;

товар № 15 (МД від UA204020/2021/025754 від 20.08.21), числове значення митної вартості товару становить 201478,1514UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення 6791,8944 EUR.

товар № 16 (МД від UA204020/2021/025754 від 20.08.21), числове значення митної вартості товару становить 4505,2218 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення 151,8725 EUR;

товар № 18 (МД від UA204020/2021/025754 від 20.08.21), числове значення митної вартості товару становить 13518,2951UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення 455,7061 EUR;

товар № 19 (МД від UA204020/2021/025754 від 20.08.21), числове значення митної вартості товару становить 37414,0243 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення 1261,2390EUR;

товар № 27 (МД від UA204020/2021/025754 від 20.08.21), числове значення митної вартості товару становить 12006,8203 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення 404,7538EUR;

товар № 36 (МД від UA204020/2021/025754 від 20.08.21), числове значення митної вартості товару становить 3729,9846UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення 125,7390EUR;

товар № 37 (МД від UA204020/2021/025754 від 20.08.21), числове значення митної вартості товару становить 7491,4076 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення 252,5378EUR;

товар №85 - (- МД від UA204020/2021/025754 від 20.08.21), числове значення митної вартості товару становить 18647,3539 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення 628,6084 EUR.

Митним органом сформована Картка відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA204020/2022/000484, якою відмовлено у митному оформленні (випуску) товарів.

Причини відмови: Митна вартість товару не може бути визнана за ціною договору щодо товарів, які імпортуються, у зв`язку з відсутністю у поданих до митного оформлення документах належних відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів; неподання декларантом всіх додаткових документів, витребуваних митним органом, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частині третій статті 53 МК України. Прийнято Рішення про коригування митної вартості товарів від 20.07.2022 № UA204020/2022/000020/2 відповідно до вимог Розділу ІІІ (статті 49-66) МК України.

Вказаним рішенням коригування митної вартості здійснено за другорядним (резервним) методом; позивачем додатково сплачені відкориговані платежі; товар випущено у вільний обіг за МД №/2022/017959 від 20.07.2022р. з донарахуванням митних платежів на суму 35 310,99 грн., в тому числі ПДВ 24 329,67 грн., мито 10 981,32 грн.

Не погодившись із картками відмови та рішеннями про коригування митної вартості позивач оскаржив їх до суду.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що відповідач, приймаючи картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204020/2022/000483, рішення про коригування митної вартості товарів №UA204020/2022/000019/2 від 20.07.2022, картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204020/2022/000484, рішення про коригування митної вартості товарів №UA204020/2022/000020/2 від 20.07.2022, діяв не на підставі, не в межах повноважень та не у спосіб, визначені чинним законодавством.

Надаючи правову оцінку обставинам справи та доводам апелянта, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Надаючи оцінку правомірності дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Перевіривши правомірність прийнятих відповідачем рішень згідно вимог частини другої статті 2 КАС України, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що такі вказаним вище критеріям не відповідають, відповідач діяв не на підставі, не в межах повноважень та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України з огляду на таке.

Згідно з частиною першої статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Відповідно до частини першої статті 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Частиною першою статті 257 МК України встановлено, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії.

Відповідно до частини шостої статті 257 МК України умови та порядок декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення, визначаються цим Кодексом. Положення про митні декларації та форми цих декларацій затверджуються Кабінетом Міністрів України, а порядок заповнення таких декларацій та інших документів, що застосовуються під час митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, - центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Положеннями статті 49 МК України передбачено, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з частинами першою, другою статті 51 МК України митна вартість товару, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої, другої статті 52 МК України заявлення митної вартості товару здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товару у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Як встановлено частиною першою статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Частиною другою статті 53 МК України визначений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів. Ними є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу (частини перша, друга статті 54 МК України).

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Як визначено частиною п`ятою статті 54 МК України, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості.

У частині третій статті 53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно з частиною четвертою статті 53 МК України у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті (частина п`ята статті 53 МК України).

Із наведених положень випливає, що митний орган має повноваження здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом. Зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, невідповідністю характеристик товару, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товару, порівнянням рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товару, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товару. При цьому лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині третій статті 53 МК України (подані документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, мають ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари), є підставою для витребування додаткових документів, перелік яких наведений у цій нормі. Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Як вбачається із матеріалів справи, спір між сторонами виник з приводу правильності визначення декларантом митної вартості імпортованого товару за основним методом (за ціною договору (контракту).

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товару, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний за ціною договору (контракту) щодо товару, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товару; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товару; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товару, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Відповідно до частини шостої статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Згідно з частиною першою статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

У розглядуваному випадку спірне рішення прийняте відповідачем з підстав, визначених пунктом 2 частини шостої статті 54 МК України декларант не надав усіх додаткових документів витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, а подані до митного оформлення документи містять розбіжності.

Як визначено частиною другою статті 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті (частина четверта статті 58 МК України).

У розумінні частини п`ятої статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Повний перелік витрат, які підлягають додаванню до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари при визначенні митної вартості, визначений частиною десятою статті 58 МК України.

З матеріалів справи встановлено, що для підтвердження заявленої митної вартості за основним методом за ціною договору (контракту) позивач подав разом з митною декларацією № UA204020/2022/017867 від 20.07.2022 такі документи: контракт № 09/05/ЕХР/2022 від 09.05.2022; специфікація № 2V1 від 24.06.2022; специфікація № 3V1 від 06.07.2022; сommercial invoice № 9/FAE/2022/00252 від 24.06.2022; сommercial invoice №9/FAE/2022/00275 від 06.07.2022; квитанція SWIFT № 196 від 27.06.2022; заключна виписка з АТ КБ «Приватбанк» за 27.06.2022; квитанція SWIFT № 200 від 07.07.2022; заключна виписка з АТ КБ «Приватбанк» за 07.07.2022; CMR № АМТ 01/101210 від 13.07.2022; декларація про походження товару № 9/FAE/2022/00252 від 24.06.2022; декларація про походження товару № 9/FAE/2022/00275 від 06.07.2022; відвантажувальна специфікація від 24.06.2022; відвантажувальна специфікація від 06.07.2022; прайс-лист з 01.06.2022 по 11.07.2022; митна декларація країни відправлення MRN22PL331020E0624866 від 11.07.2022; лист вих. № 2007-1 від 20.07.2022; договір доручення № 19/12/19 щодо надання послуг з декларування товарів від 19.12.2019; договір № 3005OY про надання транспортно-експедиційних послуг від 30.05.2022; договір № 4 про надання послуг з перевезення вантажів від 26.05.2022; рахунок фактура № 87 від 18.07.2022; довідка про транспортні витрати № б/н від 18.07.2022; лист-опис товару від 13.07.2022; прибуткова накладна № 48 від 16.06.2022; видаткова накладна № 110 від 21.06.2022, а також разом з митною декларацією № UA204020/2022/017795 від 19.07.2022 такі документи: контракт № 04/05/ЕХР/2022 від 16.05.2022, специфікація № 2V1 від 24.06.2022, специфікація № 3V1 від 06.07.2022, сommercial invoice №Х01/22000168 від 01.07.2022, сommercial invoice № Х01/22000177 від 08.07.2022, рroforma invoice № 67491 від 24.06.2022, рroforma invoice № 76066 від 06.07.2022, квитанція SWIFT № 195 від 27.06.2022, заключна виписка з АТ КБ «Приватбанк» за 27.06.2022, квитанція SWIFT № 201 від 07.07.2022, заключна виписка з АТ КБ «Приватбанк» за 07.07.2022, CMR б.н. від 13.07.2022, сертифікат про походження товару PL/MF/AN0247346 від 12.07.2022, відвантажувальна специфікація від 01.07.2022, відвантажувальна специфікація від 08.07.2022, прайс-лист з 01.06.2022р. по 10.07.2022, митна декларація країни відправлення MRN22PL381010Е0161518 від 12.07.2022, лист вих. № 2007-2 від 20.07.2022, договір доручення №19/12/19 щодо надання послуг з декларування товарів від 19.12.2019, договір № 3005OY про надання транспортно-експедиційних послуг від 30.05.2022, договір № 4 про надання послуг з перевезення вантажів від 26.05.2022р., рахунок фактура №86 від 18.07.2022, довідка про транспортні витрати № б/н від 18.07.2022, лист -опис товару від 13.07.2022, прибуткова накладна № 49 від 16.06.2022, видаткова накладна № 107 від 21.06.2022, видаткова накладна № 108 від 21.06.2022.

Колегія суддів вважає, що відсутні підстави ставити під сумнів заявлену декларантом за першим методом митну вартість спірного товару, оскільки така вартість підтверджується поданими до митного оформлення документами, у яких відсутні розбіжності щодо вартості товару чи ознаки підробки, вони містять достатньо відомостей щодо ціни товару.

Також апеляційний суд прийшов до висновку стосовно того, що немає підстав для витребування додаткових документів, оскільки відповідачем не вказано та не обґрунтовано, які числові значення такі документи мали підтвердити чи спростувати, при тому, що вартість придбання оцінюваного товару підтверджена документально.

За обставин цієї справи відповідач не встановив розбіжностей, які дійсно мають вплив на правильність визначення митної вартості, ознак підробки у поданих документах чи відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари згідно з умовами поставки, визначеними договірними сторонами (продавцем та покупцем).

З урахуванням наведеного відсутні підстави ставити під сумнів митну вартість товару, визначену декларантом, оскільки така вартість підтверджується поданими до митного оформлення документами, у яких відсутні розбіжності щодо вартості самого товару та вони містять достатньо відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари.

Щодо митних декларацій, які були використані відповідачем для визначення митної вартості деяких товарів при прийнятті спірного рішення, апеляційний суд вважає за необхідне зазначити, що можливість поставки товару іншим покупцям за більшою ціною відповідає принципам свободи зовнішньоекономічних зв`язків та не суперечить нормам національного та міжнародного законодавства. При прийнятті оскаржуваного рішення відповідачем використано виключно інформацію з бази даних митного органу, тобто при винесенні спірного рішення відповідач керувався не документами, поданими декларантом до митного оформлення, а спирався вже на наявну в митного органу цінову інформацію.

Разом з тим, формально нижчий рівень митної вартості імпортованого товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватись як заниження декларантом митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості та автоматичною підставою для збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

Рішення про коригування митної вартості товару не може базуватися лише на інформації митниці, оскільки порядок її формування, ведення, отримання інформації, а також порядок використання її даних суб`єктами господарських відносин під час здійснення ними зовнішньоекономічної діяльності МК України не передбачено.

Сам факт здійснення митного оформлення подібних товарів за митною вартістю, що є більша заявленої декларантом, не може бути безумовною підставою для коригування відповідачем митної вартості товару.

Також, Верховний Суд у постанові від 21.12.2018 року у справі № 815/228/17 дійшов висновку, що наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди аналогічні товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості, жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку.

Аналогічні висновки зроблено Верховним Судом у постанові від 10.10.2019 у справі № 809/1469/16.

Крім цього, будь-яка інформація, отримана від юридичних осіб носить виключно інформативний характер та не є безумовною рекомендацією митному органу визначати митну вартість інших аналогічних/подібних товарів саме за такою вартістю. Кожна зовнішньоекономічна угода містить свої умови, які погоджуються сторонами. Принцип свободи договорів чітко передбачає, що сторони можуть самостійно визначити вартість товару.

Разом з тим. посилання відповідача в рішенні про коригування митної вартості товару на відомості з довідкової інформації не є доказом заниження митної вартості товарів в разі наявності у декларанта всіх документів, які підтверджують обґрунтованість заявленої митної вартості товару за ціною договору та не мають розбіжностей, які б не давали можливість визначити вартість товару.

Враховуючи встановлені обставини справи та норми чинного законодавства, вважаємо, що подані позивачем до митного оформлення документи були достатніми для підтвердження заявленої за ціною договору митної вартості товару. При цьому подані документи не містили розбіжностей чи ознак підробки, водночас підтверджували числові значення митної вартості товару

З урахуванням наведеного, висновки у спірних рішеннях про неможливість визнання митної вартості товару за ціною договору щодо товару, який імпортується, та за рівнем, визначеним декларантом, не є доведеними. При цьому відповідач не вказав на неправильність проведеного розрахунку митної вартості, зазначеної у митній декларації, не зазначив, які саме складові митної вартості не підтверджені документально та які саме відомості відсутні/не піддаються обчисленню у поданих декларантом документах. Наведене дає підстави для висновку, що сумніви відповідача щодо складових митної вартості імпортованого товару ґрунтуються виключно на його припущеннях, а не на достовірних відомостях.

Враховуючи позицію Верховного Суду у постановах від 12 березня 2019 року у справі № 826/2313/16, 13 червня 2019 року у справі № 820/6315/15, слід зауважити, що вимоги частин третьої та четвертої статті 53 та частини другої статті 58 МК зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товару, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товару є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товару має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товару, інших умов, що могли вплинути на ціну товару), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товару, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Верховний Суд у постанові від 8 лютого 2019 року у справі № 825/648/17 зазначив, що у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Наявність у митного органу інформації про ціну подібних чи аналогічних товарів може призвести до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товару та ініціювання повної її перевірки, але така інформація аж ніяк не є підставою для прийняття рішення про коригування митної вартості товару.

Частиною сьомою статті 54 МК України обумовлено, якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Відповідач не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що надані декларантом документи у своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товару чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар (чи підлягає сплаті), та що такі документи не дають можливість здійснити митне оформлення товару за визначеним декларантом основним методом за ціною договору (контракту), як і не довів правових підстав для застосування резервного методу.

Також, суд апеляційної інстанції зауважує, що митний орган не вказав на будь-які розбіжності чи ознаки підробки зазначених документів, або відсутність відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.

Таким чином, суд першої інстанції виходив з дослідження складу митного правопорушення з урахуванням усіх обставин справи, а не лише з факту наявності повноважень митного органу на здійснення контрольних функцій при митному оформленні товарів. Усі обставини були перевірені судом з дослідженням доказів, з урахуванням положень договору щодо умов поставки та оплати, на підставі оцінки яких суд першої інстанції зробив правильний висновок, що доводи митниці не підтвердилися.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про наявність підстав для задоволення позову, оскільки відповідач, як суб`єкт владних повноважень, діяв не у спосіб що визначені законами та Конституцією України. Відповідач в порушення вимог статті 77 КАС України не довів наявність у нього обґрунтованого сумніву у правильності визначення декларантом митної вартості товару за ціною договору. Зазначене, в свою чергу, дає підстави вважати, що оспорювані рішення про коригування митної вартості товару та картки відмови є протиправними, які слід скасувати, і доводи апеляційної скарги не спростовують зазначених висновків суду першої інстанції.

Як убачається з апеляційної скарги, наведені в ній доводи щодо помилковості висновків суду у цій справі фактично зводяться до необхідності нової правової оцінки обставин у справі та дослідження наявних у матеріалах справи доказів. Водночас зазначеним доводам судом першої інстанції вже була надана належна правова оцінка.

Інших доводів на підтвердження правомірності своїх дій відповідач не навів, що не дає підстав вважати висновки суду першої інстанцій помилковими, а застосування ним норм матеріального та процесуального права - неправильним.

Перевіривши мотивування судового рішення та доводи апеляційної скарги, відповідно до вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду, врахувавши статтю 6 КАС України, відповідно до якої суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики ЄСПЛ, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про задоволення позовних вимог.

Апеляційний суд переглянув оскаржуване судове рішення і не виявив порушень норм матеріального чи процесуального права, які могли призвести до ухвалення незаконного судового рішення, щоб його скасувати й ухвалити нове.

Відповідно до пункту 1 статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі статтею 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи вимоги наведених правових норм, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що при ухваленні оскаржуваного рішення суд першої інстанцій правильно встановив обставини справи, не допустив неправильного застосуванням норм матеріального права чи порушень норм процесуального права, які могли б бути підставою для його скасування, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

Керуючись статтями 241, 242, 308, 311, 315, 316, 321, 325, 370 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Рівненської митниці залишити без задоволення, рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 23 грудня 2024 року у справі № 460/1188/23 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку лише з підстав, визначених в статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України, протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Постанову разом із паперовими матеріалами апеляційної скарги надіслати до суду першої інстанції для приєднання до матеріалів справи.

Головуючий суддя В. С. Затолочний
судді Л. Я. Гудим
В. Я. Качмар