Справа № 638/8190/25
Суддя: Шамраєв М. Є.
Дата ухвалення: 2025-05-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 638/8190/25
Провадження № 2-а/638/328/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2025 року м. Харків

Суддя Шевченківського районного суду м. Харкова Шамраєв М.Є., при прийнятті позовної заяви позивача: ОСОБА_1 до відповідача: ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

УСТАНОВИВ:

До суду надійшла вказана позовна заява, в якій позивач, водночас порушує клопотання про відстрочення сплати судового збору до вирішення справи по суті, обгрунтовуючи його тим, що позивач є особою з інвалідністю ІІ групи та наразі знаходиться на обстеженні та лікуванні (денний стаціонар) в обласному фтизіопульмонологічному центрі для підтвердження статусу особи з інвалідністю та не працює.

Як визначено ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк; якщо у строк, встановлений судом, судові витрати не будуть оплачені, позовна заява залишається без розгляду або витрати розподіляються між сторонами відповідно до судового рішення у справі, якщо сплату судових витрат розстрочено або відстрочено до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованогосуду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Розглянувши клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору до вирішення справи по суті, врахувавши майновий стан позивача, надані ним пояснення та додані до позовної заяви докази, суд вважає за можливе задовольнити указане клопотання.

Тож суд доходить висновку, що позовна заява відповідає вимогам, визначеним ст. 160-161 КАС України.

Частиною першою статті 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Згідно приписів статті 12 та глави 10 КАС України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 286 КАС України адміністративна справа з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності вирішується місцевими загальними судами як адміністративними судами протягом десяти днів з дня відкриття провадження у справі.

З урахуванням зазначеного даний адміністративний позов слід прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення учасників справи.

Водночас як убачається позовної заяви, адміністративний позов заявлений до відповідача: ІНФОРМАЦІЯ_1 .

За приписами ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін "суб`єкт владних повноважень" означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно- владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України).

Як визначено п. 1 Положення про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 лютого 2022 р. № 154 (далі - Положення), територіальні центри комплектування та соціальної підтримки є органами військового управління, що забезпечують виконання законодавства з питань військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки та мобілізації. Територіальні центри комплектування та соціальної підтримки утворюються в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі, інших містах, районах, районах у містах. Залежно від обсягів облікової, призовної та мобілізаційної роботи утворюються районні (об`єднані районні), міські (районні у містах, об`єднані міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки (далі - районні територіальні центри комплектування та соціальної підтримки).

П.7 Положення передбачає, що Територіальні центри комплектування та соціальної підтримки Автономної Республіки Крим, областей, мм. Києва та Севастополя є юридичними особами публічного права, мають самостійний баланс, реєстраційні рахунки в органах Казначейства. Районні територіальні центри комплектування та соціальної підтримки є відокремленими підрозділами відповідних територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки Автономної Республіки Крим, областей, мм. Києва та Севастополя.

Районні територіальні центри комплектування та соціальної підтримки є відокремленими підрозділами відповідних територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки Автономної Республіки Крим, областей, мм. Києва та Севастополя.

Також згідно з п. 3 Положення районні територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, як структурні підрозділи територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки Автономної Республіки Крим, областей, м. Києва та Севастополя підпорядковуються відповідному територіальному центру комплектування та соціальної підтримки Автономної Республіки Крим, області, мм. Києва та Севастополя, на території відповідальності якого вони перебувають згідно з адміністративно-територіальним устроєм України.

Згідно з п. 9 Положення територіальні центри комплектування та соціальної підтримки відповідно до покладених на них завдань, зокрема розглядають справи (цілодобово під час проведення мобілізації та/або у період воєнного стану) про адміністративні правопорушення та накладають адміністративні стягнення відповідно та з дотриманням Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Як визначено ст. 235 КУпАП територіальні центри комплектування та соціальної підтримки розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про зіпсуття військово-облікових документів чи втрату їх з необережності (статті 210, 210-1, 211 (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України або Служби зовнішньої розвідки України).

При цьому від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.

Використання у зазначених вище нормах формулювань "від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення", вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Схожа правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 17.09.2020 у справі № 742/2298/17 та від 26.12.2019 у справі за № 724/716/16-а.

Відповідно до ч. 3 ст. 43 КАС України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить органам державної влади, іншим державним органам, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування, їх посадовим і службовим особам, підприємствам, установам, організаціям (юридичним особам).

Тож відповідно до ст. 43 КАС України ІНФОРМАЦІЯ_1 як відокремлений підрозділ ІНФОРМАЦІЯ_2 не є окремою юридичною особою, отже, не має адміністративної процесуальної правосуб`єктності, а тому не може виступати відповідачем у цій справі, тому суд вважає, що належним відповідачем у даній справі має бути ІНФОРМАЦІЯ_3 , тобто, відповідний суб`єкт владних повноважень від імені якого винесена постанова про накладення адміністративного стягнення, проте, останній не був визначений позивачем, як відповідач у цій адміністративній справі.

За змістом ч. 3 - 7 ст. 48 КАС України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави.

Під час вирішення питання про залучення співвідповідача чи заміну належного відповідача суд враховує, зокрема, чи знав або чи міг знати позивач до подання позову у справі про підставу для залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Після заміни сторони, залучення другого відповідача розгляд адміністративної справи починається спочатку. Заміна відповідача допускається до ухвалення рішення судом першої інстанції.

Аналіз зазначених норм свідчить про те, що суд позбавлений можливості замінити первісного відповідача належним відповідачем або залучити другого відповідача, не з`ясувавши думку з цього приводу позивача.

За наведених обставин суд вважає за доцільне запропонувати позивачеві подати до суду згоду на заміну первісного відповідача до відповідача: ІНФОРМАЦІЯ_1 належним відповідачем ІНФОРМАЦІЯ_3 або повідомити суд про незгоду на таку заміну або заявити клопотання про залучення до участі у справі ІНФОРМАЦІЯ_3 як співвідповідача.

Крім того у позовній заяві позивачем заявлене клопотання про витребування доказів, а саме позивач просить витребувати у у відповідача: ІНФОРМАЦІЯ_1 належним чином завірені копії матеріалів адміністративної справи про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП щодо позивача.

Розглянувши указане клопотання, суд знаходить його обгрунтованим та задовольняє.

Водночас, з метою процесуальної економії та керуючись принципом офіційного з`ясування всіх обставин у справі, суд вважає за необхідне з власної ініціативи витребувати у ІНФОРМАЦІЯ_2 та Міністерства оборони України докази, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі.

Керуючись ст. 12, 44, 160, 161, 162, 171, 268-269, 286 КАС України, -

ПОСТАНОВИВ:

Відкрити провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до відповідача: ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження.

Призначити судове засідання на 10:30 год. 16.05.2025 в залі судових засідань у приміщенні Дзержинського районного суду м. Харкова за адресою: м. Харків, просп. Перемоги, 52-В, к. 108.

У судове засідання викликати учасників справи.

Установити відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву до 16.05.2025, роз`яснивши, що у зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 162 КАС України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову, із одночасним надісланням копії відзиву та доданих до нього документів позивачеві. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 6 ст. 162 КАС України). Неподання відповідачами відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову (ч. 4 ст. 159 КАС України).

Запропонувати позивачеві подати до суду згоду на заміну первісного відповідача ІНФОРМАЦІЯ_1 належним відповідачем ІНФОРМАЦІЯ_3 або повідомити суд про незгоду на таку заміну або заявити клопотання про залучення до участі у справі ІНФОРМАЦІЯ_3 як співвідповідача.

Витребувати у відповідача: ІНФОРМАЦІЯ_1 належним чином посвідчені копії наступних документів:

- всіх матеріалів справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 210-1 КУпАП, відносно військозобов`язаного: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у тому числі всіх доказів на підставі яких було прийнято постанову № 8264 від 24.04.2025 по справі про адміністративне правопорушення за частиною 3 статті 210-1 Кодексу України про адмністративні правопорушення відносно військозобов`язаного: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зокрема:

повістки про виклик на 13.03.2025 о 14:00 год.;

доказів направлення указаної повістки через відділення Укрпошти рекомендованим поштовим відправленням з описом вкладення та повідомленням про вручення;

повідомлення Укрпошти щодо повернення повістки.

Витребувати у ІНФОРМАЦІЯ_2 як органу адміністрування Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів:

- відомості з реєстру "Оберіг" відносно військозобов`язаного: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зокрема відомості (уточнені дані), надані військозобов`язаним: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , через електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста (застосунок "Резерв+"), центр надання адміністративних послуг або безпосередньо до територіального центру комплектування та соціальної підтримки.

Витребувати у Міністерства оборони України як держателя Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів:

- відомості стосовно даних військозобов`язаного: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , які потребували уточнення, і які неможливо було отримати держателем Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів шляхом електронної інформаційної взаємодії з іншими інформаційно-комунікаційними системами, реєстрами (у тому числі публічними), базами (банками) даних, держателями (розпорядниками, адміністраторами) яких є державні органи..

Витребувані докази надати до 16.05.2025.

Роз`яснити, що відповідно до ст. 80 КАС України будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, визначені цим Кодексом.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://dg.hr.court.gov.ua/sud2011.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя М.Є. Шамраєв