Справа № 711/7355/24
Суддя: Бужак Наталія Петрівна
Дата ухвалення: 2025-05-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 711/7355/24
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Бужак Н.П.

Суддів: Ганечко О.М., Кузьменка В.В.

За участю секретаря: Мірошниченко С.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 16 грудня 2024 року, суддя Позарецька С.М., у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, Управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Придніпровського районного суду м. Черкаси з адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції, Управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції, в якому просив:

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення від 13.09.2024 серії ГАБ №437732 та закрити провадження у справі.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 117 КУпАП, а тому постанова про накладення адміністративного стягнення ГАБ № 437732 від 13.09.2024 підлягає до скасування, а провадження у справі про адміністративне правопорушення закриттю на підставі ч. 1 ст. 247 КУпАП.

На думку позивача, порушення правил користування малими суднами, відповідальність за що передбачена ст. 117 КУпАП, можлива лише у випадку порушення Правил плавання для малих, спортивних суден, затверджених відповідною обласною радою, а не обласною (військовою) адміністрацією.

Позивач також вважає, що можливо й Наказом Угрупування сил і засобів оборони міста Київ та Черкаської обласної військової адміністрації від 20.10.2023 № 3/86од «Про запровадження особливого режиму судноплавства на судноплавних ділянках річки Дніпро в межах Черкаської області на час дії правового режиму воєнного стану» і заборонено вихід на воду без дозволу коменданта, але це не є складом адміністративного правопорушення за ст. 117 КУпАП.

Також, позивач зазначає, що інспектор УПП в Черкаській області лейтенант поліції Фінько С.Р. незаконно виніс постанову ГБА №437732 без складання протоколу про адміністративне правопорушення, що також є підставою для скасування постанови та закриття провадження по справі про адміністративне правопорушення.

Окрім того, справа про адміністративне правопорушення фактично була розглянута на місці скоєння правопорушення, а не за місцезнаходженням органу, уповноваженого законом розглядати справу про адміністративне правопорушення, тобто за місцезнаходженням УПП в Черкаській області.

Враховуючи зазначене, висновки відповідача по справі про порушення ОСОБА_1 правил користування малими, спортивними суднами та водними мотоциклами не підтверджені фактичними даними для доказування вини особи, оскільки обставини, з якими закон пов`язує настання даних подій, відповідачем не доведені.

На думку позивача, його безпідставно притягнуто до адміністративної відповідальності, оскільки в діях останнього відсутній склад адміністративного правопорушення, що виключає в подальшому провадження по справі та тягне за собою скасування винесеної постанови.

Рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси від 16 грудня 2024 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, позивач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, заслухавши осіб, що з`явились в судове звсідання, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом встановлено, що 13.09.2024 інспектором взводу № 2 роти з обслуговування водних об`єктів управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції старший лейтенант поліції Фіньком С.Р. була складена постанова по справі про адміністративне правопорушення серії ГАБ №437732, зі змісту якої вбачається, що ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 117 КУпАП, та накладено штраф у розмірі 425,00 грн.

Зі змісту вказаної постанови вбачається, що 13.09.2024 о 08 год. 57 хв. ОСОБА_1 здійснив рух на рибацькому човні з двигуном «YAMAHA 40» судноплавство річкою Дніпро без дозволу коменданта, чим порушив п.п. 1, 2, 3 Наказу від 20.10.2023 за №3/086од «Про запровадження особливого режиму судноплавства на судноплавних ділянках р. Дніпро в межах Черкаської області на час дії правового режиму воєнного стану».

Не погоджуючись із вищезазначеною постановою про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, вважаючи її протиправною та з метою відновлення порушеного права, позивач звернувся з відповідним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до п. 8 ч.1 ст. 23 Закону України "Про Національну поліцію" поліція відповідно до покладених на неї завдань: у випадках, вчинених законом, здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання.

Згідно зі статтею 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Частиною 1 статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Тобто, притягненню до адміністративної відповідальності особи обов`язково повинна передувати належна та вчинена у відповідності до вимог чинного законодавства поведінка суб`єкта владних повноважень, зокрема, поліцейського, а також встановлення останнім факту вчинення особою адміністративного правопорушення, відповідальність за вчення якого передбачена чинним законодавством.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 8-1 Водного кодексу України до компетенції обласних, Київської та Севастопольської міських рад у галузі регулювання водних відносин на їх території належить встановлення у визначеному законом порядку місцевих правил плавання для малих, спортивних суден і водних мотоциклів та використання засобів для розваг на воді.

Згідно з ч. 9 ст. 67 Водного кодексу України користування водними об`єктами для плавання на малих, спортивних суднах і водних мотоциклах, використання засобів для розваг на воді дозволяється з дотриманням правил плавання у районах інтенсивного судноплавства на морських водних шляхах і правил судноплавства на внутрішніх водних шляхах, які затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сферах морського і внутрішнього водного транспорту, та місцевих правил плавання для малих, спортивних суден і водних мотоциклів та використання засобів для розваг на воді, що затверджуються Верховною Радою Автономної Республіки Крим, обласними, Київською та Севастопольською міськими радами за погодженням із центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сферах морського та внутрішнього водного транспорту.

Указом Президента України «Про введення воєнного стану в України» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, в Україні із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався та продовжує діяти на час розгляду цієї справи.

У відповідності до ст. 1 Закону України «Про оборону України», ст. 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози та забезпечення національної безпеки, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Згідно зі ст. 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, такі заходи правового режиму воєнного стану, в тому числі, встановлювати у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, особливий режим в`їзду і виїзду, обмежувати свободу пересування громадян, іноземців та осіб без громадянства, а також рух транспортних засобів.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» у разі утворення обласної та/або районної військової адміністрації на період дії воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення чи скасування, у разі тимчасової окупації або оточення адміністративного центру області або у разі прийняття Верховною Радою України за поданням Президента України відповідного рішення повноваження такої обласної та/або районної ради здійснюють відповідні обласні та районні військові адміністрації.

Згідно з п. 8 ч. 7 ст. 15 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» начальник військової адміністрації видає накази та розпорядження у межах своїх повноважень, які мають таку ж юридичну силу, що і рішення відповідної ради (рад). Накази, видані в межах повноважень місцевих рад, мають бути оприлюднені, крім тих, що містять інформацію з обмеженим доступом.

Приписами ч. 7 ст. 5 Закону України «Про внутрішній водний транспорт» визначено, що місцеві державні адміністрації здійснюють регулювання діяльності внутрішнього водного транспорту відповідно до цього Закону та інших законодавчих актів, зокрема: встановлюють тарифи на суспільно важливі регулярні перевезення пасажирів на суднах; розробляють та за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері внутрішнього водного транспорту, затверджують місцеві правила плавання для малих, спортивних суден і водних мотоциклів та використання засобів для розваг на воді, розміщення плавучих споруд.

Відповідно до ч. 1 ст. 117 КУпАП порушення правил користування малими, спортивними суднами та водними мотоциклами - тягне за собою попередження або накладення штрафу в розмірі двадцяти п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

З матеріалів справи вбачається, що пунктом 1 Розпорядження голови Черкаської обласної військової адміністрації від 30.06.2022 №226 «Про заборону навігації для маломірних (малих), моторних суден, прогулянкових вітрильних суден, прогулянкових суден, швидкісних суден та спортивних суден, а також водних мотоциклів і засобів розваг на воді та на водоймах Черкаської області на період воєнного стану», яким встановлено заборону навігації для маломірних (малих) суден, моторних суден, прогулянкових вітрильних суден, прогулянкових суден, швидкісних суден та спортивних суден, а також водних мотоциклів і засобів розваг на воді та на водоймах Черкаської області на період воєнного стану, за винятком суден флоту рибної промисловості, суден спеціально уповноважених органів державної влади, які здійснюють охорону водних біоресурсів, Національної поліції України, Збройних Сил України та інших органів державної влади.

На офіційному сайті Черкаської обласної державної адміністрації «https://ck-oda.gov.ua/» в розділі «Новини» 03.04.2022 було опубліковано статтю про заборону навігації, в розділі «Пошук офіційних документів» при введенні ключових слів є можливість знайти документ «Розпорядження № 226 від 30.06.2022».

Також розпорядженням начальника обласної військової адміністрації від 24.08.2023 № 8 було затверджено Правила плавання для малих, спортивних суден і водних мотоциклів та використання засобів для розваг на воді у Черкаській області.

В абзаці 4 пункту 7 розділу ІІ вищевказаних Правил визначено, що тимчасове припинення навігації для плавання на водних об`єктах, які знаходяться в межах області, може бути встановлено розпорядженням Черкаської обласної державної адміністрації (в тому числі, через військовий характер). Інформація про періоди такої перерви оприлюднюється у найкоротший строк на офіційному веб-сайті Черкаської обласної державної адміністрації ck-oda.gov.ua.

На веб-сайті Черкаської обласної державної адміністрації оприлюднено основні положення наказу Угрупування сил і засобів оборони міста Київ та Черкаської обласної військової адміністрації від 20.10.2023 № 3/86од «Про запровадження особливого режиму судноплавства на судноплавних ділянках річки Дніпро в межах Черкаської області на час дії правового режиму воєнного стану».

Згідно із положеннями пункту 2.1 Правил плавання річкою Дніпро на час дії особливого режиму судноплавства на її судноплавних ділянках, затверджених Наказом Головнокомандувача Збройних Сил України від 26.08.2023 № 238, на період дії особливого режиму судноплавства річкою Дніпро на її судноплавних ділянках рух морських суден та суден внутрішнього плавання, плавучого обладнання, риболовних суден, спортивних суден усіх форм та власності здійснюється з дозволу комендантів на судноплавних ділянках річки Дніпро та виключно у світлий час доби.

Командувачі угруповань військ (сил) спільно з обласними військовими адміністраціями та військовою адміністрацією м. Київ, зокрема, визначають, відповідно до законодавства України, порядок розробки та доведення переліку судновласників та суден, яким дозволяється проводити діяльність на річці Дніпро тощо, розробляють спільні накази про запровадження особливого режиму судноплавства на судноплавних ділянках річки Дніпро на час дії правового режиму воєнного стану (далі спільні накази) за погодженням з командиром військової частини НОМЕР_1 та надсилають на його адресу переліки судновласників та суден, яким дозволяється проводити діяльність на річці Дніпро тощо.

Пунктами 1, 2, 3 Наказу від 20.10.2023 за №3/086од «Про запровадження особливого режиму судноплавства на судноплавних ділянках р. Дніпро в межах Черкаської області на час дії правового режиму воєнного стану», передбачено заборону фізичним та юридичним особам (судновласникам, судноводіям, власникам плавучих об`єктів) рух усіх суден (малих, моторних, прогулянкових вітрильних, швидкісних та спортивних суден, а також водних мотоциклів і засобів розваг на воді) на водних об`єктах Черкаської області, тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні, встановлено особливий режим руху суден внутрішнього плавання, плавучого обладнання, риболовних суден, спортивних суден усіх форм власності (далі - суден) на водних об`єктах Черкаської області, рух суден на річці Дніпро та її притоках дозволено здійснювати виключно з дозволу на вихід (проведення діяльності) суден (далі - дозвіл) коменданта на судноплавній ділянці річки Дніпро від 593 км до 742 км - командира військової частини НОМЕР_2 (далі- комендант Північної комендатури).

Крім того, відповідно до п. 5 наказу Головнокомандувача ЗСУ №238 від 26.08.2023 передбачено, що командувачам оперативно-стратегічних угруповань військ (сил): запровадити особливий режим судноплавства на судноплавних ділянках річки Дніпро на час дії правового режиму воєнного стану з виданням спільних наказів з військовими адміністраціями відповідно до Порядку встановлення особливого режиму в`їзду і виїзду, обмеження свободи пересування громадян, іноземців та осіб без громадянства, а також руху транспортних засобів в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, затвердженого постановою КМУ від 29.12.2021 №1455, в межах зон відповідальності, з урахуванням вимог цього наказу та Правил плавання річкою Дніпро на час дії особливого режиму судноплавства на її судноплавних ділянках тощо.

Як свідчать матеріали справи, 13.09.2024 інспектор взводу № 2 роти з обслуговування водних об`єктів управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції старший лейтенант поліції Фінько С.Р. ніс службу на р. Дніпро в адміністративних межах с. Леськи Черкаської області по забезпеченню публічної безпеки і порядку, шляхом патрулювання на службовому човні та виконував службові обов`язки, відповідно повноважень, передбачених Законом України «Про Національну поліцію».

13.09.2024 інспектором була складена постанова по справі про адміністративне правопорушення серії ГАБ №437732, зі змісту якої вбачається, що ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 117 КУпАП, та накладено штраф у розмірі 425,00 грн.

Зі змісту вказаної постанови вбачається, що 13.09.2024 о 08 год. 57 хв. ОСОБА_1 здійснив рух на рибацькому човні з двигуном «YAMAHA 40» судноплавство річкою Дніпро без дозволу коменданта, чим порушив п.п. 1, 2, 3 Наказу від 20.10.2023 за №3/086од «Про запровадження особливого режиму судноплавства на судноплавних ділянках р. Дніпро в межах Черкаської області на час дії правового режиму воєнного стану».

Відповідачем до суду надано відеозапис, з якого вбачається, що особа ОСОБА_1 та його посада (ланковий рибалка) і повноваження були встановлені працівником поліції, відповідно до наданих позивачем документів.

Крім того, позивачем повідомлено, що дозволу на вихід на воду він немає, проте виконує роботу на воді по вилову риби і його випустило виконувати цю роботу керівництво ПП.

При цьому, працівником поліції позивачу було роз`яснено, у чому саме полягає правопорушення, роз`яснені права, порядок оскарження постанови тощо.

Також при перегляді відеозапису вбачається, що позивач був на телефонному зв`язку із адвокатом.

Разом з тим, ОСОБА_1 не заперечував факту відсутності дозволу на вихід на воду річки Дніпро, не заперечував і проти винесення щодо нього оскаржуваної постанови. Жодних письмових зауважень, пояснень чи доповнень ним подано не було.

Отже, матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 , вийшовши на рибацькому човні на воду на річці Дніпро під час дії правового режиму воєнного стану в Україні не маючи дозволу коменданта на вихід (задля проведення діяльності) судна, що було підтверджено і самим позивачем під час розгляду щодо нього адміністративної справи на місці події 13.09.2024.

При цьому, колегія суддів зазначає, що доводи позивача про те, що норми законодавства не передбачають необхідності мати відповідний дозвіл коменданта є безпідставними.

Так, приписи ст. 251 КУпАП визначають, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 222 КУпАП визначено, що органи Національної поліції розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення громадського порядку, правил дорожнього руху, правил паркування транспортних засобів, правил, що забезпечують безпеку руху транспорту, правил користування засобами транспорту, правил випуску у плавання малих, спортивних суден і водних мотоциклів, правил судноплавства на морських і внутрішніх водних шляхах, правил, спрямованих на забезпечення схоронності вантажів на транспорті, а також про незаконний відпуск і незаконне придбання бензину або інших паливно-мастильних матеріалів (статті 80 і 81 (в частині перевищення нормативів вмісту забруднюючих речовин у відпрацьованих газах транспортних засобів), частина перша статті 44, стаття 89, частина друга статті 106-1, частини перша, друга, третя, четверта і шоста статті 109, стаття 110, частина четверта статті 116-2, стаття 117, частини перша і друга статті 119, частини перша, друга, третя, п`ята, шоста, восьма, десята і одинадцята статті 121, статті 121-1, 121-2, частини перша і друга статті 121-3, частини перша, друга, третя, четверта, шоста і сьома статті 122, частина перша статті 123, статті 124-1, 125, частини перша, друга і четверта статті 126, частини перша, друга і третя статті 127, стаття 127-3, частини перша і друга статті 127-4, статті 128-129, частина перша статті 132-1, частини перша і п`ята статті 133, частини третя, шоста, восьма, дев`ята, десята і одинадцята статті 133-1, стаття 135, стаття 136 (за винятком порушень на автомобільному транспорті), стаття 137, частини перша, друга і третя статті 140, статті 148, 151, частини шоста, сьома і восьма статті 152-1, статті 161, 164-4, частина перша статті 173-8, стаття 175-1 (за винятком порушень, вчинених у місцях, заборонених рішенням відповідної сільської, селищної, міської ради), частини перша і третя статті 175-3 (у частині порушень, пов`язаних із незабезпеченням безперешкодного доступу громадян до об`єктів фонду захисних споруд цивільного захисту, у випадках та порядку, встановлених законодавством), статті 176, 177, частини перша і друга статті 178, статті 180, 181-1, частина перша статті 182, статті 183, 192, 194, 195).

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Уповноваженими працівниками підрозділів Національної поліції штраф може стягуватися на місці вчинення адміністративного правопорушення незалежно від розміру виключно за допомогою безготівкових платіжних пристроїв.

Отже, наданими доказами підтверджується факт вчинення позивачем адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 117 КУпАП.

В апеляційній скарзі позивач як на підставу скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення посилається на порушення порядку розгляду справи.

Так, абз.1 п.1 ч.1 ст. 255 КУпАП не передбачено складання уповноваженими особами органів Національної поліції протоколу про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 117 КУпАП.

Випадки, коли протокол про адміністративне правопорушення не складається, передбачені ст. 258 КУпАП.

Зокрема, ч. 3 ст. 258 КУпАП передбачено, що протоколи не складаються і в інших випадках, коли відповідно до закону штраф накладається і стягується, а попередження оформлюється на місці вчинення правопорушення.

Відповідно до ч. ч. 4, 5 статті 258 КУпАП (у редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) у випадках, передбачених частинами першою та другою цієї статті, уповноваженими органами (посадовими особами) на місці вчинення правопорушення виноситься постанова у справі про адміністративне правопорушення відповідно до вимог статті 283 цього Кодексу. Якщо під час складання постанови у справі про адміністративне правопорушення особа оспорить допущене порушення і адміністративне стягнення, що на неї накладається, то уповноважена посадова особа зобов`язана скласти протокол про адміністративне правопорушення відповідно до вимог статті 256 цього Кодексу, крім випадків притягнення особи до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 185-3 цього Кодексу, та правопорушень у сфері забезпечення дорожнього руху, у тому числі зафіксованих в автоматичному режимі.

Скорочене провадження у справі про зазначене адміністративне правопорушення передбачає, зокрема, фіксацію адміністративного правопорушення і накладання адміністративного стягнення на правопорушника безпосередньо на місці його вчинення.

Положеннями КУпАП, що стосуються розгляду справи про адміністративне правопорушення, у цьому випадку передбачено спеціальну, спрощену процедуру притягнення особи до адміністративної відповідальності - винесення постанови на місці вчинення правопорушення. Тобто, провадження у справі про адміністративне правопорушення у порядку та за правилами, встановленими розділом ІV КУпАП, не здійснювалося. Оскаржувана постанова складена на місці вчинення правопорушення, відповідно до положень частини четвертої статті 258 КУпАП.

Отже, інспектором поліції при винесенні оскаржуваної постанови про накладення на позивача адміністративного стягнення в межах санкції статті 117 КУпАП була дотримана процедура її прийняття.

З вищезазначени доказів слідує, що поліцейським, згідно із вимогами ст. 279 КУпАП, з врахуванням ст. 280 КУпАП, було здійснено розгляд справи про адміністративне правопорушення, при цьому роз`яснено позивачу права та обов`язки особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, передбачені ст. 268 КУпАП та ст. 63 Конституції України, про що свідчить і підпис позивача в оскаржуваній постанові.

Окрім того, поліцейський, згідно із ст. 285 КУпАП, ознайомив позивача із змістом постанови по справі про адміністративне правопорушення, роз`ясненив зміст ст. ст. 307, 308 КУпАП щодо порядку виконання постанови про накладення штрафу та ст. 289 КУпАП в частині порядку оскарження постанови.

Таким чином, колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відмови у задоволені позовних вимог ОСОБА_1 , оскільки інспектор поліції діяв в межах своїх повноважень та правомірно виніс постанови про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 117 КУпАП.

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому не можуть бути підставою для скасування рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 16 грудня 2024 року, оскільки рішення суду є законною і обґрунтованою, ухвалена з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Згідно з ст. 271 КАС України у справах, визначених статтями 273-277, 280-286, 288, 289, 289-5 цього Кодексу, суд проголошує повне судове рішення.

У справах, передбачених статтею 283-1 цього Кодексу, суд може проголосити скорочене судове рішення.

Копії судових рішень у справах, визначених цією статтею, невідкладно видаються учасникам справи або надсилаються їм, якщо вони не були присутні під час його проголошення.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 272 КАС України судові рішення за наслідками розгляду судами першої інстанції справ, визначених статтями 273, 275-277, 280, 282, пунктами 5 та 6 частини першої статті 283, статтями 283-1, 283-2, 286-288 цього Кодексу, набирають законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі їх апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Судові рішення суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду справ, визначених статтями 273-277, 282-283-1, 284-286 цього Кодексу, набирають законної сили з моменту проголошення і не можуть бути оскаржені.

Керуючись ст. ст. 195, 241, 242, 243, 271, 272, 286, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 16 грудня 2024 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення і не може бути оскаржена.

Суддя-доповідач: Бужак Н.П.

Судді: Ганечко О.М.

Кузьменко В.В.