Справа № 826/15072/16
Суддя: Череповський Є.В.
Дата ухвалення: 2025-05-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

08 травня 2025 року Справа №826/15072/16

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Череповського Є.В., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання представника Національного банку України про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в адміністративній справі № 826/15072/16 за позовом Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім» (04053, м. Київ, вул. Артема, 37-41, оф. 407, ) до Національного банку України (01601, м. Київ, вул. Інститутська, 9, ) про скасування розпорядження, -

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, в якій просить:

визнати протиправним та скасувати розпорядження Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг від 08.09.2016 року №2232.

Згідно платіжного доручення №14595 від 28.90.2016 року Позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 1378,00 грн.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.10.2016 року було відкрито провадження в адміністративній справі №826/15072/16.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.06.2017 у справі №826/15072/16, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 12.09.2017, у задоволенні позову відмовлено.

Ухвалою Верховного суду від 23.02.2022 року було замінено відповідача - Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг на Національний банк України.

Постановою Верховного суду від 06.04.2022 року касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім» - задоволено частково.

Постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.06.2017 та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 12.09.2017 - скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.05.2022 року прийнято до провадження адміністративну справу №826/15072/16.

На підставі п. 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №2825 (в редакції Закону № 3863) проведений автоматизований розподіл адміністративних справ, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, між окружними адміністративними судами України з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженому наказом Державної судової адміністрації України від 16 вересня 2024 року № 399.

24.04.2025 адміністративна справа № 826/15072/16 надійшла до Донецького окружного адміністративного суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу № 826/15072/16 передано для розгляду судді Череповському Є.В.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 29.04.2025 року було прийнято до провадження до провадження адміністративну справу № 826/15072/16 за позовом Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім» до Національного банку України про скасування розпорядження.

Розгляд справи вирішено проводити спочатку колегією у складі трьох суддів за правилами загального позовного провадження з викликом сторін.

Підготовче засідання призначено на 15 травня 2025 року об 12-00 год., яке відбудеться в приміщенні Донецького окружного адміністративного суду, за адресою: 84122, Донецька область, м. Слов`янськ, вул. Незалежності, 1.

05.05.2025 року до суду надійшло клопотання представника Національного банку України, в якому представник просив проводити всі судові засідання у справі № 826/15072/16, зокрема призначене на 15.05.2025 о 12:00 в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів представників Національного банку Малої Ольги Романівни (електронна адреса для ідентифікації в системі: ІНФОРМАЦІЯ_1 , тел. НОМЕР_1 ) та Сокалюка Дмитра Всеволодовича (електронна адреса для ідентифікації в системі: ІНФОРМАЦІЯ_2 , тел. НОМЕР_2 ) за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Вирішуючи клопотання по суті, суд враховує таке.

Відповідно до статті 195 Кодексу адміністративного судочинства України, учасник справи, його представник має право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду за умови наявності в суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Учасник справи, його представник подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

У заяві про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні іншого суду в обов`язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення.

Суддя (суддя-доповідач) розглядає заяву учасника справи, його представника про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду без повідомлення учасників справи. За результатами розгляду заяви постановляється ухвала.

В ухвалі про участь учасника справи, його представника у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні іншого суду зазначається суд, який має забезпечити її проведення. Копія такої ухвали негайно, але не пізніше наступного дня з дня її постановлення, надсилається учаснику справи чи його представнику відповідно та суду, який має забезпечити проведення відеоконференції.

Відповідно до ч. 4 статті 195 Кодексу адміністративного судочинства України, учасник справи, його представник бере участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», у порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно Порядку роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза межами приміщення суду учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання.

У заяві учасник справи обов`язково зазначає: - назву суду; - номер судової справи; - дату та час судового засідання, в якому учасник бажає взяти участь в режимі відеоконференції; - своє прізвище, ім`я та по-батькові; - свій статус в судовій справі; - електронну адресу, яка використана їм для реєстрації в Системі; - назву системи, яка пропонується для проведення відеоконференцз`язку; - номер телефону для зв`язку із судом; - відмітку про наявність або відсутність електронного підпису.

Ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Суд звертає увагу, що сторони в повній мірі наділені процесуальними правами, і мають процесуальні обов`язки надавати письмові пояснення щодо всіх фактів, які необхідно встановити при розгляді даної заяви, а також доказів, що надаються на їх підтвердження.

Суд зазначає, що прийняття рішення щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом суду. Вказані норми не передбачають обов`язку проведення судового засідання в режимі відеоконференції в разі наявності про це клопотання сторони.

Також, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який продовжено й по теперішній час.

Крім того, суд вважає необхідним звернути увагу на наступне.

В силу приписів статті 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини №3477-IV від 23 лютого 2006 року, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського Суду з прав людини як джерело права.

Європейський Суд з прав людини зазначає, що право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (рішення у справах: Стаббігс та інші проти Великобританії, Девеер проти Бельгії, Перетяка та Шереметьєв проти України).

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі Ахеп v. Germany, заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року Varela Assalino contre le Portugal, заява №64336/01). Так, y випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Враховуючи обставини, а також те, що ухвалення рішення про проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом, а не обов`язком суду, суд дійшов висновку щодо відмови у задоволенні клопотання представника Національного банку України про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Керуючись статтями 195, 248, 261 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника Національного банку України від 05.05.2025 року про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Є.В. Череповський