Справа № 140/10613/24
Суддя: Довга Ольга Іванівна
Дата ухвалення: 2025-05-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2025 рокуЛьвівСправа № 140/10613/24 пров. № А/857/6973/25

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючий-суддя Довга О.І.,

суддя Запотічний І.І.,

суддя Шинкар Т.І.

розглянувши у порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Мокуш-Плюс» на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 14 січня 2025 року (головуючий суддя Шепелюк В.Л., м.Луцьк) у справі №140/10613/24 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Мокуш-Плюс» до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

30.09.2024 позивач (Товариство з обмеженою відповідальністю «Мокуш-Плюс») звернувся в суд першої інстанції з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Волинській області (відповідач), в якому просив: визнати протиправним та скасувати рішення відповідача про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 29.03.2024 №699, прийнятого Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (ЄРПН) Головного управління ДПС у Волинській області; зобов`язати відповідача виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Мокуш-Плюс» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Позов обґрунтовує тим, що ТзОВ «Мокуш-Плюс» отримало рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку комісії ГУ ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН від 29.03.2024 №699, яким визначено відповідність платника податку пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Позивач вважає рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 29.03.2024 №699 протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки прийняте з порушенням вимог чинного податкового законодавства, не містить в собі достатньо відомостей, які б слугували обґрунтуванням прийняття даного рішення, а наведені в ньому обставини не відповідають дійсності.

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 14 січня 2025 року в задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, позивачем подана апеляційна скарга. Доводи апеляційної скарги аналогічні доводам позовної заяви. Крім того, зазначає, що господарські операції з постачання Товару з кодом УКТЗЕД 1701 підтверджуються первинними бухгалтерськими документами, мають реальний характер та доводять факт невідповідності позивача критеріям ризиковості платника податків. При цьому, апелянт вказує, що судом першої інстанції без дослідження та аналізу описаних відповідачем у відзиві на позов доказів просто «цитується» викладена відповідачем у відзиві на позов інформація, зокрема: звіт про фінансовий стан позивача за 2023, інформація про залишкову вартість основних засобів та вартість запасів станом на 31.12.2023, інформація про декларації з ПДВ за 2023-2024 та решту звітності, котрі описані відповідачем у відзиві на позов. Апелянт зазначає, що ним до суду надано достатньо інформації з доданням копій документів, що підтверджують наявність матеріально-технічної бази (власної та орендованої), трудових ресурсів, договори, видаткові накладні, акти виконання робіт, товаро-транспортні накладні, платіжні інструкції, картки рахунків, оборотно-сальдові відомості та інші документи, що підтверджують реальність господарської діяльності позивача, в тому числі з контрагентами, що визначені у спірному рішенні. Просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

23.04.2025 відповідачем до суду подано додаткові пояснення. У них зазначає, що враховуючи недостатню кількість трудових ресурсів, накопичення залишку товару при відсутності місць його зберігання та ймовірну можливість використання реєстраційного ліміту для надання неправомірної вигоди іншим суб`єктам господарювання, встановлено відповідність ТОВ «Мокуш-Плюс» () п.8 критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165, відповідно до довідника кодів податкової інформації, затверджених наказом ДПС від 11.01.2023 №17, а саме по кодах податкової інформації: 07 - недостатня кiлькiсть трудових ресурсiв, необхiдних для здiйснення господарської операцiї в обсягах, зазначених у податковiй накладнiй/розрахунку коригування (за вiдсутностi iнформацiї щодо придбання послуг з виконання робiт, якi необхiднi для здiйснення господарської операцiї); 11 - накопичення залишкiв нереалiзованих товарiв за вiдсутностi (недостатностi) мiсць для їх зберiгання (власних, орендованих складських примiщень) вiдповiдно до поданої до контролюючих органiв звiтностi. Отже, враховуючи вищезазначене, Головне управління ДПС у Волинській області діяло виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Податковим кодексом України від 02 грудня 2010 року № 2755-VІ, із змінами та доповненнями, та законами України, а підстави для задоволення апеляційної скарги ТОВ «Мокуш Плюс» відсутні. Просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги.

Разом з тим, 28.04.2025 позивачем до суду подано заперечення на додаткові пояснення відповідача. У них зазначає, що відповідачем подано додаткові пояснення по даній справі після спливу строку для надання відзиву на апеляційну скаргу та після спливу строку на подання заперечень на відповідь на відзив. Отже, подані до суду докази у вигляді додатків до додаткових пояснень від 23.04.2025 підпадають під дію норми ч.8 ст.79 КАСУ щодо неприйняття судом доказів, не поданих у встановлений судом строк. Просить задовольнити вимоги апеляційної скарги.

У відповідності до частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС) суд апеляційної інстанції вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження, так як апеляційну скаргу подано на рішення суду першої інстанції, що ухвалене в порядку письмового провадження (без повідомлення сторін) за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з огляду на наступні підстави.

Судом встановлені наступні обставини.

ТзОВ «Мокуш-Плюс» зареєстроване як юридична особа 17.12.2020. Одним із видів економічної діяльності Товариства є КВЕД « 46.36 Оптова торгівля цукром, шоколадом і кондитерськими виробами».

Підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості було наступне: 07 - недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податкові накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції); 11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності.

29.03.2024 комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Волинській області прийнято рішення №699 про відповідність/ невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку у зв`язку з виявленням обставин та/або отримання інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності, на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку: постачання в період з 01.01.2024 по 29.03.2024 Товару/Послуги з кодом УКТЗЕД 1701 (цукор) для Покупця - ТОВ «БАКАЛІСТ» (); постачання в період з 01.01.2024 по 29.03.2024 Товару/Послуги з кодом УКТЗЕД 1701 (цукор) для Покупця - ТОВ «ВК-ТОРГ» (); постачання в період з 01.01.2024 по 29.03.2024 Товару/Послуги з кодом УКТЗЕД 1701 (цукор) для Покупця - ТОВ «Сімейна компанія» (); постачання в період з 01.01.2024 по 29.03.2024 Товару/Послуги з кодом УКТЗЕД 1701 (цукор) для Покупця - ТОВ «КД «ВАЦАК» (); постачання в період з 01.01.2024 по 29.03.2024 Товару/Послуги з кодом УКТЗЕД 1701 (цукор) для Покупця - ТОВ «КРІОЛІТ-Д» (); постачання в період з 01.01.2024 по 29.03.2024 Товару/Послуги з кодом УКТЗЕД 1701 (цукор) для Покупця - ТОВ «СЕЛЯНКА ТМ» (); постачання в період з 01.01.2024 по 29.03.2024 Товару/Послуги з кодом УКТЗЕД 1701 (цукор) для Покупця - ТОВ «ЕВРІОЛА» ().

Не погоджуючи із вказаним рішенням, позивач звернувся в суд першої інстанції з позовом.

Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, довів ті обставини, на яких ґрунтуються його заперечення.

Суд апеляційної інстанції погоджується з таким висновком з огляду на наступне.

Згідно із частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (ПК України).

Згідно з підпунктами 16.1.2, 16.1.3 пункт 16.1 статті 16 Податкового кодексу України платник податків зобов`язаний вести в установленому порядку облік доходів і витрат, складати звітність, що стосується обчислення і сплати податків та зборів, подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.

Відповідно до підпунктів 16.1.2, 16.1.3 пункт 16.1 статті 16 Податкового кодексу України платник податків зобов`язаний вести в установленому порядку облік доходів і витрат, складати звітність, що стосується обчислення і сплати податків та зборів, подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.

У розумінні пункту 61.1 статті 61 ПК України податковий контроль система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Податковий контроль здійснюється органами, зазначеними у статті 41 цього Кодексу (контролюючі органи та органи стягнення), в межах їх повноважень, встановлених цим Кодексом (пункт 61.2 статті 61 ПК України).

Відповідно до статті 62 ПК України податковий контроль здійснюється шляхом: ведення обліку платників податків; інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів; перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин; моніторингу контрольованих операцій та опитування посадових, уповноважених осіб та/або працівників платника податків відповідно до статті 39 цього Кодексу; обліку та моніторингу діяльності фінансових агентів відповідно до статті 39-3 цього Кодексу.

Відповідно до у пункту 71.1 статті 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Збір податкової інформації та отримання податкової інформації контролюючим органом врегульовано статтями 72, 73 ПК України.

Відповідно до статті 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю. Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами. Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Підпункт 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 ПК України передбачає, що контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Таким чином, контролюючий орган здійснює моніторинг податкових накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДПС, виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням ПК України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг, дані про які зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з абзацами 1, 10 пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Пунктом 201.16 статті 201 Податкового кодексу України встановлено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

На виконання цієї норми постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165 затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (Порядок №1165).

Відповідно до пункту 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Додатком 1 до Порядку №1165 установлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість: 1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах; 2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах; 3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами; 4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками; 5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ); 6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України; 7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України; 8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. Довідник кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, визначається ДПС та затверджується відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС. Державна податкова служба України наказом від 11.01.2023 №17 затвердила довідник кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку. Він містить 18 кодів: від придбання і постачання товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом постачання, до керівника та/або особи, яка має право підпису (посадова особа платника податку), є особою, яка займає аналогічну посаду більше ніж у п`яти (включно) платників податку.

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено та/або подано податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом дев`ятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4). Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном. Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення. За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4). У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом дев`ятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4). У рішенні про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (додаток 4) за результатами розгляду інформації та копій документів, надісланих відповідно до абзацу восьмого цього пункту, комісія регіонального рівня у відповідних полях рішення зазначає детальну інформацію, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, зазначає/обирає з переліку документ/документи, не наданий/не надані платником податку, який може/які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку. Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. У разі виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, на підставі рішення комісії регіонального рівня або рішення суду автоматично виключаються з переліку ризикових його контрагенти за умови, що: виключною підставою для включення такого контрагента до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості на підставі пункту 8 додатка 1, було здійснення операції з таким платником податку; відсутні інші підстави та інформація, за якою встановлено відповідність контрагента критеріям ризиковості платника податку. Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

За пункту 40 Порядку №1165 засідання комісії контролюючого органу проводиться у разі наявності матеріалів для розгляду. Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення.

Пунктом 44 Порядку №1165 визначено, що комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні). Право на оскарження в судовому порядку рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника випливає з норм пункту 6 Порядку №1165, за якими у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Згідно додатку 4 до Порядку №1165 рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Аналізуючи наведені норми, колегія суддів вказує, що прийняття контролюючим органом рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку змінює правовий режим моніторингу реєстрації податкових накладних в ЄРПН, що призводить до зупинення реєстрації будь-якої складеної цією особою податкової накладної в ЄРПН, а відтак спірне рішення Комісії регіонального рівня може бути оскаржене в адміністративному або судовому порядку.

Як вбачається з матеріалів справи, спірним рішенням про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника ТзОВ «Мокуш-Плюс» визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, тобто у контролюючого органу наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Так, у затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме: у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності або з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від ..р. № -. У формі рішенні вказано про необхідність зазначення пункту критерію ризиковості платника податку, а у разі відповідності суб`єкта пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку необхідно також зазначити, яка саме інформація була підставою для висновків про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

В оскаржуваному рішенні від 29.03.2024 №699 відповідачем в рядку «Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку зазначено: постачання в період з 01.01.2024 по 29.03.2024 Товару/Послуги з кодом УКТЗЕД 1701 (цукор) для Покупця - ТОВ «БАКАЛІСТ» (); -постачання в період з 01.01.2024 по 29.03.2024 Товару/Послуги з кодом УКТЗЕД 1701 (цукор) для Покупця - ТОВ «ВК-ТОРГ» (); -постачання в період з 01.01.2024 по 29.03.2024 Товару/Послуги з кодом УКТЗЕД 1701 (цукор) для Покупця - ТОВ «Сімейна компанія» (); постачання в період з 01.01.2024 по 29.03.2024 Товару/Послуги з кодом УКТЗЕД 1701 (цукор) для Покупця - ТОВ «КД «ВАЦАК» (); постачання в період з 01.01.2024 по 29.03.2024 Товару/Послуги з кодом УКТЗЕД 1701 (цукор) для Покупця - ТОВ «КРІОЛІТ-Д» (); постачання в період з 01.01.2024 по 29.03.2024 Товару/Послуги з кодом УКТЗЕД 1701 (цукор) для Покупця - ТОВ «СЕЛЯНКА ТМ» (); постачання в період з 01.01.2024 по 29.03.2024 Товару/Послуги з кодом УКТЗЕД 1701 (цукор) для Покупця - ТОВ «ЕВРІОЛА» ().»

Колегія суддів зазначає, що контролюючий орган здійснює моніторинг податкових накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДПС. Здійснюючи такий моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням Податкового кодексу України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг, дані про які зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку (пункт 6 Порядку №1165). При цьому, дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних ДПС податкової інформації, незалежно від джерела її отримання, є службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку, передбаченому Податковим кодексом України та нормативно-правовими актами, прийнятими на виконання вимог цього Кодексу. Одним зі способів здійснення таких дій є інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів. Інформація, зібрана відповідно до норм Податкового кодексу України, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів. Отже, контролюючий орган уповноважений на збирання та використання під час виконання своїх функцій та завдань податкової інформації щодо платників податків. При цьому, інформація, що надійшла за результатами податкового контролю, не може бути виключена з баз даних, якщо дії зі здійснення такого контролю не визнані протиправними в установленому порядку.

Оглядаючи матеріали справи, колегія суддів зазначає наступне.

На засіданні комісії ГУ ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН, прийнято рішення про відповідність ТзОВ «Мокуш-Плюс» пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість. На засіданні комісії розглянута податкова інформація, яка отримана за результатами щоденного моніторингу.

Також, повідомлення та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку на розгляд комісії Головного управління ДПС у Волинській позивачем не надано.

За результатами проведеного аналізу виявлено, що діяльність ТзОВ «Мокуш-Плюс» свідчить про наявність ймовірних ризиків порушення норм податкового законодавства в розумінні постанови Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165, якою затверджено Порядок з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН.

Одним із видів економічної діяльності Товариства є КВЕД « 46.36 Оптова торгівля цукром, шоколадом і кондитерськими виробами».

За результатами проведеного аналізу операції ТзОВ «Мокуш-Плюс» виявлено ймовірно фіктивний правочин, який вчинено без наміру створення правових наслідків, які обумовлювалися цим правочином. Зазначене може свідчити про ймовірне проведення ризикових операцій з метою розповсюдження схемного податкового кредиту та/або ухилення від сплати податків.

Згідно даних звіту про фінансовий стан товариства за 2023 рік, залишкова вартість основних засобів станом на 31.12.2023 становить 0,0 тис. грн., вартість запасів 0,0 тис. грн. За даними СЕА ПДВ, сума ліміту ТзОВ «Мокуш-Плюс» станом на 29.03.2024 складає 210,6 тис. грн.

Відповідно до поданих декларацій з ПДВ, ТзОВ «Мокуш-Плюс» протягом 2023 - 2024 років систематично декларує від`ємне значення. Зокрема, за результатами декларування ПДВ по операціях за лютий 2023 року сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду становила 194,1 тис. грн.

Згідно відомостей щодо наявних об`єктів оподаткування станом на березень 2024 за формою 20-ОПП в користуванні ТзОВ «Мокуш-Плюс» перебуває офісне приміщення (частина приміщення будівлі контори заводу (20 кв.м.) за адресою Волинська обл., м. Володимир-Волинський, вул. Луцька, буд.230. За даними звіту за ф.№4-ДФ Податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платникiв податкiв - фiзичних осiб, i сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску у 4 кварталі 2023 працювало 2 особи, в т.ч.: 2 особи за ознакою доходу 102 «суми винагород та інших виплат, нарахованих (виплачених) платнику податку відповідно до умов цивільно правового договору», середньомісячна заробітна плата яких складала 838,0 грн.

Відповідно до даних повідомлення про прийняття працівника на роботу/укладення гіг-контракту працевлаштовано 4 особи з 29.12.2023. При цьому, станом на 29.03.2024 сплачено податку на доходи фiзичних осiб за період січень березень поточного року лише в сумі 2 594,56 грн., єдиного соціального внеску в сумі 3171,1 грн. За результатами проведеного аналізу даних Єдиного реєстру податкових накладних встановлено, що ТзОВ «Мокуш-Плюс» протягом січня - березня 2024 року сформовано податковий кредит за рахунок придбання товару «цукор» (код УКТЗЕД товару 1701) в кількості 2136,65 т, обсяг поставки становив 39 929,8 тис.грн., що складає 99,75 відсотків загального обсягу придбаних товарів/послуг, сума ПДВ 7985,96 тис. грн.

При цьому, реєстрація в Єдиному реєстрі податкових накладних на придбання послуг оренди складських приміщень, площа яких є достатньою для зберігання цукру в кількості 2136,65 т. відсутня, що ставить під сумнів можливість зберігання такої кількості товару. Протягом січня березня 2024 року (станом на 29.03.2024) здійснено виписку податкових накладних на реалізацію товару «цукор» (код УКТЗЕД товару 1701) в кількості 2114,7 тонн, обсяг поставки становив 39 871,8 тис. грн, сума ПДВ 7974,36 тис. гривень, зокрема в адресу наступних суб`єктів господарювання: ТзОВ «БАКАЛІСТ» () реалізовано товар «цукор» (код УКТЗЕД товару 1701) в кількості 1425,3 т, обсяг поставки становив 26978,7 тис. грн, сума ПДВ 5395,7 тис. грн; ТзОВ «ВК-ТОРГ» () реалізовано товар «цукор» (код УКТЗЕД товару 1701) в кількості 133,0 т, обсяг поставки становив 2555,2 тис.грн., сума ПДВ 511,0 тис.грн.; ТзОВ «СІМЕЙНА КОМПАНІЯ» () реалізовано товар «цукор» (код УКТЗЕД товару 1701) в кількості 110,0 т, обсяг поставки становив 2062,5 тис. грн., сума ПДВ 412,5 тис.грн.; ТзОВ «КОНДИТЕРСЬКИЙ ДІМ "ВАЦАК» () реалізовано товар «цукор» (код УКТЗЕД товару 1701) в кількості 72,4 т, обсяг поставки становив 1488,0 тис.грн., сума ПДВ 297,6 тис.грн.; ТзОВ «КРІОЛІТ-Д» () реалізовано товар «цукор» (код УКТЗЕД товару 1701) в кількості 80,0 т., обсяг поставки становив 1438,0 тис.грн., сума ПДВ 287,6 тис.грн.; ТзОВ «СЕЛЯНКА ТМ» () реалізовано товар «цукор» (код УКТЗЕД товару 1701) в кількості 66,0 тонн, обсяг поставки становив 1155,0 тис.грн., сума ПДВ 231,0 тис.грн.; ТзОВ «ЕВРІОЛА» () реалізовано товар «цукор» (код УКТЗЕД товару 1701) в кількості 66,0 тонн, обсяг поставки становив 1155,0 тис.грн., сума ПДВ 231,0 тис.грн. Розрахунковий залишок товару «цукор» (код УКТЗЕД товару 1701) станом на 29.03.2024 становить 21,95 тонн.

Колегія суддів зазначає, що з вищезазначене вказує на ознаки неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг зазначених в податкових накладних, що є ризиком порушення норм податкового законодавства згідно із Постановою №1165. Разом з тим, позивачем не надано ні контролюючому органу, ні до суду при розгляді справи документів та пояснень, які були б підставою для виключення товариства з категорії ризикових платників.

Пунктом 6 Порядку №1165 визначено алгоритм дій платника податку у разі незгоди з рішенням комісії регіонального рівня про визнання платника таким, що відповідає критеріям ризиковості шляхом надання контролюючому органу доказів на спростування наявної у базах ДПС податкової інформації.

Абзацами 7 - 10 Порядку №1165 передбачено, що Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4). Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном. Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Тобто, у випадку ініціювання платником процедури спростування відповідності платника податку критеріям ризиковості обов`язок такого спростування покладений на самого платника, який надсилає до контролюючого органу через електронний кабінет інформацію та копії відповідних документів на підтвердження реальності здійснення господарських операцій.

Однак, колегія суддів вказує, що позивачем не надано доказів, які б спростовували наявну у контролюючого органу податкову інформацію в базах ДПС, з огляду на що підстави для виключення позивача з переліку ризикових платників податку відсутні. Твердження апелянта, що зважаючи на зміст оскаржуваного рішення, позивач фактично позбавлений можливості ідентифікувати, які документи необхідно йому подати для виключення з переліку ризикових платників податку, апеляційний суд вважає необгрунтованими, оскільки позивачем зовсім не вчинялись ніяких дій щодо Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Волинській області стосовно спростування відповідності платника податку критеріям ризиковості.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про обґрунтованість спірного рішення комісії про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку від 29.03.2024 №699.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Враховуючи вищенаведене, апеляційний суд визнає, що суд першої інстанції, вирішуючи даний публічно-правовий спір, правильно встановив обставини справи та ухвалив законне рішення з дотриманням норм матеріального і процесуального права, рішення суду першої інстанції ґрунтується на повно, об`єктивно і всебічно з`ясованих обставинах, доводи апеляційної скарги їх не спростовують, а тому підстав для скасування рішення суду першої інстанції немає.

Згідно з ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Зазначене положення поширюється на доказування правомірності оскаржуваного рішення (дії чи бездіяльності). Окрім доказування правових підстав для рішення (тобто правомірності), суб`єкт владних повноважень повинен доказувати фактичну підставу, тобто наявність фактів, з якими закон пов`язує можливість прийняття рішення, вчинення дії чи утримання від неї.

В розумінні ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним, обґрунтованим та відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Мокуш-Плюс» залишити без задоволення, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 14 січня 2025 року у справі № 140/10613/24 без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України.

Головуючий суддя О. І. Довга
судді І. І. Запотічний
Т. І. Шинкар