Справа № 953/2131/25
Суддя: Зуб Г. А.
Дата ухвалення: 2025-05-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа№ 953/2131/25
У Х В А Л А
"08" травня 2025 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - судді Зуба Г.А.
при секретарі Куліковій Т.В.,
за участю представників Микитюка В.О., Свінтіцької Т.П.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Микитюка Василя Олександровича про ухвалення додаткового рішення по справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, -
Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 25.04.2025 позовні вимоги ОСОБА_1 задоволені, а саме: скасовано постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ЕНА №4144348 від 25 лютого 2025 року відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 122 КУпАП, провадження по справі закрито, та стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань ДПП на користь ОСОБА_1 витрати по оплаті судового збору в розмірі 484,48 грн.

01.05.2025 до суду надійшла вказана заява про ухвалення додаткового рішення по справі, в якій представник позивача просить ухвалити додаткове рішення по справі, а саме стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з ДПП на користь позивача витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 5000 грн., оскільки під час судового розгляду справи представник позивача просив їх вирішити в порядку ст. 139 КАС України, та просить поновити строк на подання вказаної заяви у зв`язку з тим, що представник позивача ознайомився з рішенням суду 30.04.2025.

Представником відповідача ДПП спрямовано заперечення на вказану заяву, в якій він просить відмовити в задоволенні вказаної заяви, посилаючись на те, що розмір гонорару є задандто завищеним по вказаній справі, та не відповідає критерію розумного їх співвідношення до складності справи, та не надано доказів фактичного понесення вказаних витрат позивачкою.

Представник позивача адвокат Микитюк В.О. в судовому засіданні підтримав заяву, та просив її задовольнити.

Представник відповідача ДПП Свінтіцька Т.П. в судовому засіданні просила відмовити у задоволенні поданої заяви з підстав зазначених у спрямованих на адресу суду запереченнях.

Відповідно до ч.1,2,3 ст. 252 КАС України, суд, що ухвалив судове рішення, може за заявою учасника справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо:

1) щодо однієї із позовних вимог, з приводу якої досліджувалися докази, чи одного з клопотань не ухвалено рішення;

2) суд, вирішивши питання про право, не визначив способу виконання судового рішення;

3) судом не вирішено питання про судові витрати.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно ч.1, п.1 ч.3 ст. 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на правову допомогу.

За правилами ч. ч. 1, 2 ст. 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Приписи ч. 3 ст. 134 КАС України визначають для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Право на професійну правничу допомогу гарантовано статтею 59 Конституції України, офіційне тлумачення якого надано Конституційним Судом України у рішеннях від 16 листопада 2000 року № 13-рп/2000, від 30 вересня 2009 року № 23-рп/2009.

Статтями 26, 27 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» передбачено, що адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги.

Відповідно до ч. 4 ст. 134 КАС України для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

При цьому в силу положень ч. 5 ст. 134 Кодексу адміністративного судочинства України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Згідно ч. 9 ст. 139 КАС України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що на підтвердження надання правової допомоги необхідно долучати у тому числі розрахунок погодинної вартості правової допомоги, наданої у справі, який має бути передбачений договором про надання правової допомоги, та може міститися у акті приймання-передачі послуг за договором.

Розрахунок платної правової допомоги повинен відображати вартість години за певний вид послуги та час витрачений на: участь у судових засіданнях; вчинення окремих процесуальних дій поза судовим засіданням; ознайомлення з матеріалами справи в суді тощо.

Аналогічна позиція підтримується Верховним Судом у постанові від 01.10.2018 року у справі № 569/17904/17.

Крім того, суд вважає за необхідне зауважити, що обов`язковою умовою для врахування судом таких доказів є їх подання до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Відповідно до ч. ч. 3, 5 ст. 143 КАС України, якщо сторона з поважних причин не може до закінчення судових дебатів у справі подати докази, що підтверджують розмір понесених нею судових витрат, суд за заявою такої сторони, поданої до закінчення судових дебатів у справі, може вирішити питання про судові витрати після ухвалення рішення по суті позовних вимог. У випадку, передбаченому частиною третьою цієї статті, суд виносить додаткове рішення в порядку, визначеному ст. 252 цього Кодексу.

Згідно частини 7 статті 139 КАС України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Разом з тим, суд зазначає, що відповідно до ч. 5 ст. 120 КАС України останнім днем строку, який закінчується вказівкою на певний день, вважається цей день.

Згідно з ч. 8 ст. 120 КАС України останній день строку триває до двадцять четвертої години, але якщо в цей строк слід було вчинити процесуальну дію в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу.

Рішення у даній справі ухвалено 25 квітня 2025 року, тобто останнім днем для подання доказів, наведених в ч.7 ст. 139 КАС України є 30 квітня 2025 року, який є робочим днем, та представник позивача був обізнаний про дату судового засідання, та приймав в ньому участь особисто, та надав заяву про надання доказів.

Проте вказану заяву подано з пропущенням встановленого строку, а саме 01.05.2025. Підставою для пропущеного строку представник зазначає про ознайомлення з судовим рішення лише 30.04.2025.

Відповідно до ч. 9 ст. 120 КАС України строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здано на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

За вказаних обставин, судом встановлено, що така заява від представника позивача надійшла до суду через систему «Електронний суд» 01.05.2025, тобто із пропущенням строку. Крім того, представник позивача є фахівцем в галузі права.

Відповідно до ч.1 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Норми абз. 2, 3 ч. 7 ст. 139 КАС України щодо залишення без розгляду заяви у разі пропущення строку її подання є імперативними.

Відтак, основними умовами для прийняття додаткового рішення про відшкодування позивачу судових витрат є наявність поважних причин неможливості надання доказів, що підтверджують розмір витрат , зазначення про них у поданій

до закінчення судових дебатів заяві та подання відповідних доказів протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду, а не з моменту отримання копії рішення, та ознайомлення з його змістом. Крім того, представникові позивача спрямована копія вказаного рішення додатково на його електронну адресу, яка була зазначена ним в позові, та доставлено до його електронної скриньки 28.04.2025 о 13:37:03 (а.с. 49).

Також, суд зазначає, що згідно з приписами пункту 2.15. Інструкції користувача підсистеми «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженої наказом ДП «Інформаційні судові системи» від 29.12.2023 № 230/ОД (далі - Інструкція) після надсилання засобами ЕС процесуальних та інших документів особа може у власному Електронному кабінеті відслідковувати рух та стан розгляду документів у суді або в органі та установі в системі правосуддя. Відомості про доставку документа, його реєстрацію та інші відомості щодо розгляду справ відповідно до наявних технічних можливостей підсистем ЄСІТС надсилаються в автоматичному режимі до Електронного кабінету користувача, від імені якого подавалися документи.

Незалежно від типу Кабінету Користувача, з лівої сторони розміщена навігаційна панель меню з розділами «Повідомлення», «Вибране», «Мої справи», «Заяви», «Довіреності», «Статистика», «Кошик», «Відеозв`язок», «Залучення фахівця» (пункт 5.1. Інструкції).

Відповідно до пунктів 5.2.1. та 5.2.2. пункту 5.2. Інструкції у розділі «Заява» здійснюється подача первинних заяв до суду та відображається інформація по заявам, що вже були направлені до суду. Заяви відображено у вигляді таблиці з колонками: прапорець; назва; статус, суд, до якого направлено заяву; заявник представник; дата створення; активний елемент у вигляді кнопки для переходу до провадження, який активується після відкриття провадження в суді.

Пункт 5.2.5. пункту 5.2. Інструкції передбачає наступні статуси заяв: статус «Чернетка» - заяву ще не направлено до суду, вона збережена тільки в Кабінеті Користувача; статус «Підписання» - заяву засвідчено КЕП Користувача; статус «Відправлено» - заяву скеровано з бази даних електронного суду на прийом до бази даних автоматизованої системи документообігу суду; статус «Доставлено» - заява прийнята базою даних автоматизованої системи документообігу суду; статус «Зареєстровано» - заяву опрацьовано відповідальним працівником суду; статус «Відмовлено в реєстрації» - заяву опрацьовано відповідальним працівником суду, але відмовлено у її прийнятті. Заяви та клопотання зі статусом «Відмовлено реєстрації» можливо відкоригувати та надіслати до суду повторно.

З аналізу зазначених положень Інструкції встановлено, що функціонал Електронного суду наділяє особу, яка звертається до суду з процесуальним документом (заявою) через Електронний суд, можливістю відслідковувати рух та стан розгляду в суді поданих цією особою документів.

За вказаних обставин, недодержання процесуальної умови, зокрема подання заяви не у визначений ч. 7 ст. 139 КАС України строк - унеможливлює задоволення заяви позивача про стягнення за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судових витрат .

Норми КАС України не передбачають поновлення строку на подачу заяви про ухвалення додаткового судового рішення.

Враховуючи, що дійсно представником позивача при розгляді справи було повідомлено суд про неможливість подання вказаних доказів, та він просив вирішити вказане питання після ухвалення рішення по справі, однак, спрямував заяву за межами встановленого 5-денного строку, який поновленню не підлягає за наведеної обставини, а тому дана заява підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись, ст. ст. 120-121, 139, 143, 252 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Микитюка Василя Олександровича про ухвалення додаткового рішення по справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про скасування постанови про притягнення до адміністративної

відповідальності залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі в 15-денний строк з дня її проголошення апеляційної скарги.

Повний текст ухвали складено 08 травня 2025 року.

СУДДЯ Г.А. ЗУБ