Справа № 120/4662/25
Суддя: Віятик Наталія Володимирівна
Дата ухвалення: 2025-05-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про повернення позовної заяви

м. Вінниця

09 травня 2025 р. Справа № 120/4662/25

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Віятик Наталія Володимирівна, розглянувши матеріали позовної заяви за позовом ОСОБА_1 до Пенсійного фонду України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Пенсійного фонду України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

Частиною першою статті 171 КАС України передбачено, що після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Водночас положення статей 160, 161 КАС України поширюються на всі випадки звернення до адміністративного суду з позовною заявою, а їх недодержання свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам закону.

Ухвалою від 14.04.2025 позовну заяву залишено без руху та запропоновано позивачу у 10-денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду, а саме:

- з метою достовірного встановлення того факту, що дана позовна заява підписана саме позивачем ОСОБА_1 , а не іншою особою, позивачу необхідно надати суду відповідне письмове підтвердження чи пояснення про те, хто є дійсним підписантом цієї позовної заяви;

- зазначення ідентифікаційного коду відповідача як юридичної особи, відомі номери засобів зв`язку, офіційні електронні адреси або адреси електронної пошти відповідача, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у відповідача;

- надати докази реєстрації місця проживання позивача за адресою: АДРЕСА_1 ;

- надання доказів, що підтверджують, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги;

- надати суду належним чином завірені копії документів, що додані до позову в належній якості;

- подати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з доказами поважності причин пропуску;

- надати докази сплати судового збору в розмірі 2422,40 грн. та/або надати додаткові докази на підтвердження його незадовільного майнового стану.

05.05.2025 до суду надійшов лист від ОСОБА_1 щодо виконання ухвали від 11.04.2025, у якому зазначає, що ознайомившись зі змістом ухвали про залишення позовної заяви без руху, ухвалу варто залишити без руху та надати п`ять днів для усунення перешкод та недоліків ухвали, яка також не є підписаною.

Визначаючись щодо заяви позивача, суд зазначає, що ухвала суду у паперовій формі підписана суддею власноручно, електронний примірник судового рішення підписано кваліфікованим електронним підписом судді, що відповідає вимогам КАС України та Порядку ведення Єдиного державного реєстру судових рішень, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 19.04.2018 № 1200/0/15-18.

Зі змісту п. 1, 3 розділу XI Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України 20 серпня 2019 року № 814 (у редакції наказу Державної судової адміністрації України від 17 жовтня 2023 року № 485) особам, які зареєстрували Електронний кабінет в ЄСІТС, суд вручає копії електронних примірників судових рішень у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до Електронного кабінету таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Копія судового рішення, виготовлена апаратом суду у паперовій формі, засвідчується відповідальною особою апарату суду та відповідною печаткою суду із зазначенням дати.

Позивача ОСОБА_1 , судом повідомлено про постановляння ухвали суду про залишення позовної заяви без руху від 14.04.2025, шляхом надіслання на адресу, зазначену у позовній заяві, копії ухвали суду, виготовленої працівником апарату суду у паперовій формі, засвідченої відповідальною особою та скріпленою відповідною печаткою суду із зазначенням дати.

Таким чином, суд критично ставиться до аргументів позивача щодо відсутності підпису під текстом ухвали.

Разом з тим, перевіряючи питання щодо усунення недоліків позовної заяви, про які зазначено в ухвалі суду від 14.04.2025, суд зазначає таке.

Ухвалою суду від 14.04.2025 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху з наданням позивачу максимально можливого строку, передбаченого законом, для усунення виявлених судом недоліків.

Однак, як встановлено судом із заяви, отриманої 05.05.2025, ОСОБА_1 не вчинив жодних дій, спрямованих на усунення зазначених в ухвалі недоліків. Натомість вирішив залишити ухвалу суду від 14.04.2025 без руху, надавши суду п`ять днів для усунення перешкод та недоліків ухвали, не скориставшись наданою можливістю для приведення позовної заяви у відповідність до вимог закону.

Таким чином, суд констатує, що ОСОБА_1 фактично відмовилася від реалізації свого права на виправлення недоліків позовної заяви у межах передбаченого строку та від виконання ухвали суду від 14.04.2025.

За приписами п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Крім того, відповідно до п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 КАС України.

Разом з тим, перевіряючи поданий позов судом встановлено, що такий поданий особисто від імені позивача ОСОБА_1 .

Відповідно до частини 2 статті 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Частинами 6, 7 статті 160 КАС України визначено, що якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника. У разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

За статтею 42 КАС України учасниками справи є сторони, треті особи. У справах можуть також брати участь органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Так, згідно з частиною 1 статті 43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Адміністративна процесуальна правоздатність - абстрактна умова володіння всіма процесуальними правами і обов`язками, яка передбачає можливість конкретної особи стати суб`єктом конкретних процесуальних правовідносин, стати персоніфікованим носієм прав і обов`язків, передбачених законом для даного суб`єкта і даних правовідносин. Тому особою, що бере участь у справі, можуть бути лише особи, які володіють процесуальною правоздатністю.

Для особистої участі в адміністративній справі недостатньо володіти лише правоздатністю, необхідна ще й адміністративна процесуальна дієздатність, тобто здатність особисто здійснювати процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді.

Відповідно до частини 2 статті 43 КАС України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Таким чином, змістом адміністративної процесуальної дієздатності є здатність особисто здійснювати процесуальні права та обов`язки, або доручати такі своєму представникові, яка породжує відповідні юридичні наслідки. Вона визнається за фізичними особами, які досягли повноліття, не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Як зазначено у частині 10 статті 44 КАС України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Отже, особистий підпис учасника справи на поданій ним до суду заяві є обов`язковим реквізитом такої заяви (позовної заяви), який надає їй юридичної сили та вказує на власне волевиявлення відповідної особи, яка звертається до суду, на вчинення певної процесуальної дії.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 57 КАС України представником у суді може бути адвокат або законний представник. У справах незначної складності та в інших випадках, визначених цим Кодексом, представником може бути фізична особа, яка відповідно до частини другої статті 43 цього Кодексу має адміністративну процесуальну дієздатність.

Згідно пункту 1 частини 1 статті 59 КАС України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами, зокрема, довіреністю фізичної особи.

Водночас, з матеріалів справи встановлено, що наявний в поданих матеріалах зразок підпису ОСОБА_1 (що міститься на копії довіреності від 20.02.2025 року, яка долучена до листа від 05.05.2025) не відповідає підпису, вчиненому від імені позивача ОСОБА_1 в позовній заяві.

Дана невідповідність підпису ОСОБА_1 є очевидною та не потребує будь-яких спеціальних знань для встановлення зазначеного, з огляду на що слідує, що ця позовна заява від імені позивача підписана іншою особою, відомості про яку в позовній заяві відсутні.

Відсутність особистого підпису ОСОБА_1 на поданій від його імені позовній заяві не надає такій заяві юридичної сили, оскільки унеможливлює встановлення судом власного волевиявлення особи, яка звертається до суду (в даному випадку позивача ОСОБА_1 ), на вчинення відповідної процесуальної дії, зокрема подання позовної заяви.

Суд акцентує увагу на тому, що текст позовної заяви не містить жодної інформацій, яка б вказувала на те, що позовну заяву від імені та в інтересах позивача ОСОБА_1 подано та підписано представником. Зазначене унеможливлює встановлення та перевірку судом чи підписано позов особою, яка має право підписувати позовну заяву.

Згідно з позицією Великої Палати Верховного Суду реалізація права на звернення до суду є процесуальною дією, яка має здійснюватися самою особою у порядку самопредставництва або її процесуальним представником (постанови від 13.03.2018 року у справі № 914/2772/16; від 21.03.2018 року у справі № 914/2771/16).

Таким чином, суд констатує, що позов підписано від імені позивача ОСОБА_1 не ним особисто, а іншою особою, а тому наявні підстави для повернення такої позовної заяви позивачу.

Такої ж правової позиції дотримується Сьомий апеляційний адміністративний суд, зокрема, в ухвалі від 05.05.2025 по справі №120/1247/25.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

За правилами, передбаченими частинами п`ятою та шостою статті 169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

З огляду на вищевикладене позовну заяву ОСОБА_1 належить повернути особі, яка її подала, на підставі п. 1, п. 3, п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Керуючись ч. 4 ст. 169, ст.ст. 248, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Пенсійного фонду України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії разом з доданими до неї матеріалами повернути особі, яка її подала.

2. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Віятик Наталія Володимирівна