Справа № 640/3917/22
Суддя: Лазарєв В.В.
Дата ухвалення: 2025-05-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 травня 2025 року Справа№640/3917/22

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Лазарєва В.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до акціонерного товариства «Укрпошта» про застосування заходів реагування, -

В С Т А Н О В И В:

01 лютого 2022 року до Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до акціонерного товариства «Укрпошта», в якій позивач просить застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі акціонерного товариства «Укрпошта» за адресою: Київська обл., м. Яготин, вул. Шевченка, 23, шляхом зобов`язання повністю зупинити роботу вказаного об`єкта до повного усунення порушень зазначених в акті від 28.10.2021 № 977.

В обґрунтування позову позивач зазначає, що з 18 жовтня 2021 року по 28 жовтня 2021 року було проведено планову перевірку акціонерного товариства «Укрпошта», за адресою: Київська область, м. Яготин, вул. Шевченка 23. Під час перевірки виявлено 18 порушень вимог Правил пожежної безпеки, які створюють загрозу життю і здоров`ю людей. У зв`язку з чим, позивач звернувся до суду із даним позовом.

19 липня 2022 року Окружним адміністративним судом міста Києва постановлено ухвалу про прийняття позовної заяви та відкриття провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

01 вересня 2022 року від представника відповідача надійшов відзив на позов, в якому останній зазначив, що зупинка об`єкту, за адресою: Київська обл., м. Яготин, вул. Шевченка, 23 матиме негативні наслідки для користувачів послуг поштового зв`язку (позбавлення права користувачів можливості користування послугами поштового зв`язку, порушення строків доставки поштових відправлень та переказів, збитки, неотримання коштів одержувачами пенсій та соціальних допомог, що є їх основним джерелом доходу, інше).

В частині пунктів 14, 17, 18 акту перевірки № 977 від 28.10.2021р. складеного Бориспільськім ГУ ДСНС України у Київській області, порушення Правил пожежної безпеки в Україні усунуті.

Щодо пунктів 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 15, 16 акту, представник відповідача звертає увагу, що усунення порушень буде здійснюватися відповідно до плану заходів з врахуванням ситуації, що склалася в Україні та у відповідності до Закону України «Про публічні закупівлі».

Внаслідок форс-мажорних обставин, що діяли та продовжують діяти на АТ «Укрпошта», а саме: бойових дій на території України; окупації частини території ворогом; руйнувань та ушкоджень об`єктів товариства, руйнування та ушкодження інфраструктури на територіях де відбувались бойові дії; ускладнень з рухом транспорту; перебоями з пальним; внутрішнім переміщенням та виїздом за кордон працівників, які забезпечують роботу товариства усунення порушень встановлених актом ускладняється.

Окрім того, представник відповідача звертає увагу, що перевірка Бориспільським ГУ ДСНС України у Київській області мала формальний характер.

На думку представника відповідача позивачем не доведено наявність загрози для життя та/або здоров`ю людей.

З урахуванням наведеного, представник відповідача вважає позовні вимоги необґрунтованими і такими, що не підлягають задоволенню.

11 лютого 2025 року справу № 640/3917/22 прийнято до провадження Донецького окружного адміністративного суду, про що постановлено відповідну ухвалу, вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та повідомлення сторін. В ухвалі було зобов`язано відповідача в п`ятнадцятиденний строк з дня вручення цієї ухвали надати до Донецького окружного адміністративного суду докази, що свідчать про відсутність порушень або їх виправлення, що викладені в акті перевірки від 28.10.2021 року № 977.

За приписами частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Розглянувши подані сторонами заяви по суті справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги та заперечення, дослідивши докази, які наявні в матеріалах справи, суд встановив наступне.

Акціонерне товариство «Укрпошта» є юридичною особою, ідентифікаційний код 21560045, місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 22.

Київська міська дирекція акціонерного товариства "УКРПОШТА" є відокремленим підрозділом відповідача, код ЄДРПОУ ВП 01189979.

10 вересня 2021 року ГУ ДСНС України у Київській області видано наказ №1083 про проведення планової перевірки акціонерного товариства «Укрпошта», розташування об`єкту за адресою: Київська обл., м. Яготин, вул. Шевченка, 23.

З 18 жовтня 2021 року по 28 жовтня 2021 року посадовими особами Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області проведено планову перевірку акціонерного товариства «Укрпошта» щодо дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

В ході перевірки посадовими особами було виявлено 18 порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки а саме:

- приміщення будівлі не обладнано системою протипожежного захисту, чим порушено п. 1.2, глави 1, розділу Правил пожежної безпеки в Україні затверджених наказом МНС України від 30.12.2014 №1417, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за № 252/26697 (далі - ППБУ), додатки А та Б ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

- дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності (п. 2.5, глави 2, розділу ІІІ ППБУ);

- відсутній захист будівель не від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів (п. 1.21, глава 1, розділ ІV ППБУ);

- не виконано замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання (п. 1.20, глава 1, розділ ІV ППБУ);

- з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не здійснюються за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (п. 1.6 глави 1 розділу IV ППБУ);

- допускається встановлення електророзеток, на горючій основі (конструкції) (п. 1.17, глава 1, розділ ІV ППБУ);

- електричні провода прокладені приховано (під дерев`яним облицюванням) не заізольовано від горючих основ (конструкцій) суцільним шаром негорючого матеріалу, що підтверджується актом проведення прихованих робіт (п. 1.12 глави 1 розділу IV ППБУ);

- допускається експлуатація світильників зі знятими ковпаками (розсіювачами) (п. 1.18, глави 1, розділ ІV ППБУ);

- допускається експлуатація тимчасових електричних мереж в приміщеннях (п 1.8 глави 1 розділу IV ППБУ);

- двері на шляху евакуації центрального входу/виходу відчиняються не в напрямку виходу з приміщення будівлі (п. 2.27 глави 2 розділу III ППБУ);

- територія підприємства, будинки, споруди, приміщення не забезпечено первинними засобами пожежогасіння: бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, совковими лопатами, пожежним інструментом, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку (п. 3.6, глави 2, розділу ІІІ ППБУ);

- відсутній пожежний щит укомплектований згідно норм: вогнегасники - 3 шт., протипожежне покривало -1 шт., багор або лом - 2 шт., гак - 2 шт., лопати - 2 шт., сокири - 2 шт (п. 3.11, глави 2, розділу ІІІ ППБУ);

- не здійснено технічне обслуговування наявних вогнегасників (п. 3.17, глави 2, розділу ІІІ ППБУ);

- не розміщено інформації про заходи безпеки та відповідну поведінку населення в разі виникнення аварії, чим порушено ст. 20 КЦЗУ;

- не здійснено навчання керівного складу, працівників з питань цивільного захисту, чим порушено п. 8, ст. 20 КЦЗУ;

- не проведені об`єктові тренування і навчання з питань цивільного захисту, чим порушено п. 11, ч. 1, ст. 20 КЦЗУ;

- не зазначено на корпусах наявних переносних порошкових вогнегасниках облікові номери за прийнятою на об`єкті системою нумерації (п. 3.18, глава 3, розділ V ППБУ);

- приміщення об`єкту не в повній мірі забезпечені відповідними знаками безпеки згідно з ДСТУ EN ISO 7010:2019 «Графічні символи. Кольори та знаки безпеки. Зареєстровані знаки безпеки» (п. 8, розділу 2 ППБУ).

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 1 Кодексу Цивільного захисту України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) встановлено, що Кодекс регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.

Згідно ст. 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить: складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей;

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі Закон № 877)державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Частиною 1 ст. 4 Закону № 877 передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Абзацом 7 ч. 1 ст. 6 Закону України №877 підставою для здійснення позапланових заходів визначено доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави.

Згідно із ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч. 7 ст. 7 Закону України №877 на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Згідно з п. 6 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Указом Президента України від 16.01.2013 року № 20/2013 "Деякі питання Державної служби України з надзвичайних ситуацій", та пунктом 7 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 року № 1052, ДСНС України здійснює свої повноваження безпосередньо та через територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, а також міжрегіональні (повноваження яких поширюються на кілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи (у разі їх створення).

Відповідно до п.п. 27 п. 4 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області, затвердженого наказом ДСНС України від 04.02.2013 року № 3 (у редакції наказу ДСНС України від 21.09.2017 року № 507), Головне управління відповідно до покладених на нього завдань на відповідній території організовує і здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання.

Частиною 2 ст. 64 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Київ та Севастополь, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення. Таким територіальним органом на території Донецької області є позивач.

Згідно ст. 66 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Статтею 67 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у ст. 65 цього Кодексу; складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Згідно ч.ч. 1,2 та 3 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Приписи, постанови, розпорядження центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, щодо усунення порушень встановлених законодавством вимог з питань техногенної та пожежної безпеки можуть бути оскаржені до суду в установлений законом строк.

Статтею 70 Кодексу цивільного захисту України визначено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 51 та ч. 3 ст. 55 Кодексу цивільного захисту України, забезпечення техногенної та пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на керівників та власників таких суб`єктів господарювання.

Згідно із п.п. 1, 3, 8, 13, 19, 21, 22, 23 ч. 1 ст. 20 Кодексу цивільного захисту України, на суб`єкта господарювання покладається обов`язок: забезпечення виконання заходів у сфері цивільного захисту на об`єктах суб`єкта господарювання; розміщення інформації про заходи безпеки та відповідну поведінку населення у разі виникнення аварії; здійснення навчання працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної та пожежної безпеки; здійснення за власні кошти заходів цивільного захисту, що зменшують рівень ризику виникнення надзвичайних ситуацій; розроблення заходів щодо забезпечення пожежної безпеки, впровадження досягнень науки і техніки, позитивного досвіду із зазначеного питання; забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки; утримання у справному стані засобів цивільного та протипожежного захисту, недопущення їх використання не за призначенням; здійснення заходів щодо впровадження автоматичних засобів виявлення та гасіння пожеж і використання для цієї мети виробничої автоматики.

Наказом Міністерства Внутрішніх Справ України від 30 грудня 2014 року № 1417, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05 березня 2015 року за № 252/26697, затверджено Правила пожежної безпеки в Україні.

Пунктом 2 розділу 1, визначено, що ці Правила є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Ці Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд (далі - об`єкт) (пункт 1 розділу 1 Правил).

Вищезазначені порушення, встановлені актом перевірки від 18.03.2021 року № 90 створюють безпосередню загрозу виникнення пожежі, несуть загрозу життю та здоров`ю людей, оскільки ускладнюють гасіння пожежі.

Отже, за результатами перевірки встановлено, що подальша експлуатація будівлі акціонерного товариства «Укрпошта» із вищезазначеними порушеннями пожежної безпеки створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Посилання відповідача на те, що ним усунуто частину виявлених порушень не свідчить про минування загрози життю та здоров`ю людей та, як наслідок, відсутності підстав для застосування відповідних заходів реагування.

У відповідності до частини п`ятої статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Отже, відповідач у разі усунення недоліків в повному обсязі, виявлених управлінням ДСНС, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не позбавлений можливості звернутися до органу державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення із повідомленням про усунення усіх встановлених судом порушень.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 16 травня 2019 року у справі № 812/1296/18.

Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

На підтвердження усунення порушень, виявлених під час перевірки відповідачем надано докази, які не свідчать про усунення всіх виявлених Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуації у Київській області порушень.

Відповідно до приписів Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» належним доказом усунення порушення є акт перевірки, який би зафіксував відсутність порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки.

Аналогічна позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 28 лютого 2019 року в справі №810/2400/18, від 7 жовтня 2019 року в справі №815/140/18, від 25 лютого 2020 року у справі № 826/15768/18, від 18 лютого 2021 року в справі №320/5696/18, на деякі з яких також влучно покликається і скаржник у касаційній скарзі.

Відсутність доказів повного усунення відповідачем порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, свідчить про обґрунтованість необхідності застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації (роботи) будівлі. Застосування такого заходу є цілком співрозмірним з характером порушень законодавства щодо забезпечення пожежної безпеки.

Суд звертає увагу, що з моменту виявлення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки у відповідача було достатньо часу (більше 3 років) для їх усунення.

Приймаючи до уваги наведене в сукупності, та враховуючи, що відповідачем, не надано доказів, які б свідчили про усунення всіх виявлених порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, існує загроза життю та здоров`ю людей та з метою недопущення спричинення шкоди життю чи здоров`ю людей, суд дійшов висновку про необхідність зупинення експлуатації (роботи) будівлі акціонерного товариства «Укрпошта», що розташована за адресою: Київська область, м. Яготин, вул. Шевченка, 23 до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Надаючи правову оцінку обраному позивачем способу захисту, слід зважати на його належність та ефективність з точки зору статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

При цьому, при обранні заходу реагування у вигляді повного зупинення роботи підприємства, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Відповідний правовий висновок викладено у постанові Верховного суду від 28 січня 2021 року у справі № 640/4090/20.

Суд критично оцінює доводи відповідача, що виявлені порушення не створюють загрозу життю та здоров`ю людей, оскільки судом встановлено протилежне.

Поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

Заявлені позивачем позовні вимоги відповідають основним засадам дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав та інтересів особи і цілям, на досягнення яких вони спрямовані, оскільки заявлені в інтересах людей, що знаходяться (перебувають) на такому об`єкті, для забезпечення безпеки їхнього життя і здоров`я та уникненню можливих несприятливих наслідків.

Окрім того суд не бере до уваги доводи відповідача, що зупинка об`єкту матиме негативні наслідки для користувачів послуг поштового зв`язку (позбавлення права користувачів можливості користування послугами поштового зв`язку, порушення строків доставки поштових відправлень та переказів, збитки, неотримання коштів одержувачами пенсій та соціальних допомог.

Забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення.

Відповідно до статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.

Недодержання суб`єктами господарювання вимог у сфері техногенної та пожежної безпеки призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

До того ж, заявлений захід реагування як повне або часткове зупинення роботи - не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Суд зазначає, що заходи реагування у вигляді зупинення господарської діяльності та припис можуть існувати одночасно.

Зважаючи на обставини справи, суть спірних правовідносин та їх правове регулювання, суд вважає, що належним та достатнім заходом реагування буде зупинення експлуатації (роботи) будівлі.

Щодо посилання відповідача на лист ТПП України №2024/02.0-7.1 від 28 лютого 2022 року, який підтверджує наявність форс-мажорних обставин, суд зазначає, що такий лист не є належним, допустимим і достатнім доказом форс-мажору та звертає увагу на висновки Верховного Суду, висловлені в постанові від 16 вересня 2024 року у справі № 520/6236/23, в якій акцентовано увагу на наступному.

За визначенням, наведеним у частині другій статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати», законодавець до форс-мажорних обставин відніс, серед іншого, загальну військову мобілізацію, військові дії, оголошену та неоголошену війну.

Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України. В подальшому строк дії воєнного стану неодноразово продовжувався і останній триває і досі.

Таким чином, введення в Україні з 24 лютого 2022 року воєнного стану є форс-мажорною обставиною, яка в повній мірі відповідає ознакам надзвичайності і невідворотності.

Поряд із цим усталеною є практика Верховного Суду, що форс-мажорні обставини не мають преюдиційного (заздалегідь встановленого) характеру. У разі їх виникнення сторона, яка посилається на дію форс-мажорних обставин, повинна довести їх наявність не тільки самих по собі, але і те, що вони були форс-мажорними саме для цього конкретного випадку (зокрема, але не виключно постанови Верховного Суду від 16 липня 2019 року у справі №917/1053/18, від 25 січня 2022 року у справі №904/3886/21, від 18 січня 2024 року у справі № 914/2994/22).

Верховний Суд також неодноразово вказував (постанови від 05 грудня 2023 року у справі №917/1593/22, від 18 січня 2024 року у справі № 914/2994/22, від 19 серпня 2022 року у справі №908/2287/17 тощо), що підтвердженням існування форс-мажорних обставин є відповідний сертифікат Торгово-промислової палати України чи уповноваженої нею регіональної ТПП. Водночас, сертифікат Торгово-промислової палати України не є єдиним доказом існування форс-мажорних обставин; обставина форс-мажору має оцінюватись судом з урахуванням встановлених обставин справи та у сукупності з іншими доказами. Саме суд повинен на підставі наявних у матеріалах справи доказів встановити, чи дійсно такі обставини, на які посилається сторона, є надзвичайними і невідворотними, що об`єктивно унеможливили належне виконання стороною свого обов`язку.

У постановах від 05 жовтня 2023 року у справі №520/14773/21, від 19 серпня 2022 року у справі №818/2429/18, від 17 червня 2020 року у справі №812/677/17, від 03 вересня 2019 року у справі №805/1087/16 Верховний Суд зазначив, що має встановлюватися (доводитися) вплив обставин непереборної сили, засвідчених відповідними сертифікатами ТПП України, на неможливість платника податку належним чином виконувати свої зобов`язання і на зміну його економічного стану цими форс-мажорними обставинами. Ці фактори мають перебувати у причинно-наслідковому зв`язку.

З наведених вище підходів слідує, шо саме по собі існування форс-мажорної обставини (обставини непереборної сили) ще не є свідченням того, що безпосередньо вона вплинула на неможливість виконання особою певного зобов`язання за договором чи обов`язку, передбаченого законодавчими та іншими нормативними актами. Такий зв`язок має доводитись як шляхом надання сертифіката (довідки) Торгово-промислової палати України чи уповноваженої нею регіональної ТПП, так і інших належних доказів, що можуть це підтвердити.

Відповідачем не надано ані сертифіката (довідки) Торгово-промислової палати України, ані інших належних доказів неможливості виконання обов`язку, передбаченого законодавчими та іншими нормативними актами.

Враховуючи приписи статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати не підлягають відшкодуванню.

На підставі викладеного, керуючись нормами Конституції України та Кодексу адміністративного судочинства, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуації у Київській області (місцезнаходження: вул. Межигірська, 8, м. Київ, 04071, ) до акціонерного товариства «Укрпошта» (місцезнаходження: вул. Хрещатик, 22, місто Київ, 01001, ) про застосування заходів реагування, - задовольнити повністю.

Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі акціонерного товариства «Укрпошта», що розташована за адресою: Київська область, м. Яготин, вул. Шевченка, 23 до повного усунення порушень, шляхом заборони експлуатації вищезазначеного об`єкту.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя В.В. Лазарєв