Справа № 716/642/25
Суддя: Шевчук Р. М.
Дата ухвалення: 2025-05-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 716/642/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05.05.2025 м.Заставна

Заставнівський районний суд Чернівецької області в складі:

головуючої судді Шевчук Р.М.,

секретаря судового засідання Шпаковської К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Заставна адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Данищук Василь Вячеславович, до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Данищук В.В., який діє в інтересах ОСОБА_1 звернувся до Заставнівського районного суду Чернівецької області з позовом про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

В позові посилається на те, що 05.03.2025 року начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 , полковником ОСОБА_2 , винесено постанову за №1189 відносно ОСОБА_1 та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1000 нмдг, що становить 17000 гривень. за вчинення правопорушення передбаченого ч.3 ст.210 КУпАП.

Підставою для винесення вказаної постанови стало неуточнення позивачем облікових даних через центри надання адміністративних послуг або електронний кабінет призовника, військозобов`язаного, резервіста, або у територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки за місцем свого перебування або знаходження. Своїми протиправними винними діями порушив вимоги абзацу 3 п.п 10-1 підпункту 1 додатку 2 Порядку організації і ведення військового обліку призовників військовозобов`язаних та резервістів затвердженого Постановою КМУ від 30.12.2022 року № 1487.

Вказує, що 23.01.2025 на нього було складено протокол про адміністративне правопорушення в якому зазначено, що розгляд справи відбудеться о 10 год 20 хв 05.03.2025 року в приміщенні ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою Театральна площа 6 м Чернівці 3 поверх каб. 24. Прибувши до приміщення ТЦК та СП йому було повідомлено, що розгляд справи відкладено на 18.03.2025 року прибувши в зазначену дату та час, йому було повідомлено, щоб він приїхав за постановою 02.04.2025 року.

02.04.2025 року в черговий раз прибувши до органу ТЦК та СП позивачу вручено постанову від 05.03.2025 року.

Вказує, що він перебуває на військовому обліку в ІНФОРМАЦІЯ_2 з 2015 року. Зокрема у військовому квитку серії НОМЕР_1 міститься відмітка від 24.12.2024 року про проходження ВЛК, а також міститься вклеєний штрих код 8, що свідчить про виконання ним вимоги закону та оновлення своїх військово-облікових даних саме у Територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки.

У зв`язку із тим, що він являється особою з інвалідністю 3 групи та після проходження ВЛК відповідачем йому надано відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації при ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Вважає, що держава володіє всіма необхідними персональними даними, які ТЦК могло отримати через систему Оберіг, з часу отримання відстрочки у позивача персональні данні не змінилися.

Враховуючи наведене, просить позов задовольнити, скасувати постанову начальника начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 , винесену полковником ОСОБА_2 за №1189 від 05.03.2025 року, закрити провадження у справі відносно ОСОБА_1 за ч.3 ст.210 КУпАП на підставі ч.1 ст.247 КупАП та стягнути з відповідача судовий збір у розмірі 605,60 грн.

Ухвалою суду від 15.04.2025 року прийнято адміністративний позов до розгляду та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження, з урахуванням особливостей провадження, що передбачені ст. 286 КАС України.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 та його представник, адвокат Данищук В.В., не з`явилися, представником позивача надано клопотання про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги просять задовольнити.

Представник відповідача ІНФОРМАЦІЯ_1 в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, про що свідчать наявні в матеріалах справи довідки про доставку електронного документу. Своїм правом на подачу відзиву не скористався.

Зважаючи на особливості розгляду окремих категорій термінових адміністративних справ, відповідно до вимог ч.2 ст.268 КАС України учасник справи вважається повідомленим належним чином про дату, час та місце розгляду справи, визначеної частиною першою цієї статті, з моменту направлення такого повідомлення працівником суду, про що останній робить відмітку у матеріалах справи, та (або) з моменту оприлюднення судом на веб-порталі судової влади України відповідної ухвали про відкриття провадження у справі, дату, час та місце судового розгляду.

Суд розглядаючи та ухвалюючи рішення в даній справі у відсутності сторін провадження керується положеннями параграфу 2, яким встановлений порядок розгляду окремих категорій термінових адміністративних справ, зокрема ч.3 чт.268 КАС України, згідно якої неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Законодавчо регламентовано строк розгляду даної окремої категорії термінових справ, а саме відповідно до вимог ч.1 ст.286 КАС України, адміністративна справа з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності вирішується місцевими загальними судами як адміністративними судами протягом десяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Судом було відкладено розгляд справи для можливості сторонам, зокрема відповідачу, безпосередньо в судовому засіданні надати пояснення з приводу правомірності та обставин винесення оскаржуваної постанови.

Відповідно до ст. 45 КАС України, учасники судового процесу та іхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно положень ч.4 ст.229 КАС України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши письмові докази по справі, встановив наступне.

Відповідно до військового квитка серії НОМЕР_1 ОСОБА_1 , який є військовозобов`язаною особою, після проходження військової підготовки в Кам`янець-Подільському сільськогосподарському інституті присвоєно звання лейтенанта (ВОС 021002) .

З довідки серії 12 ААГ за № 065971, вбачається, що ОСОБА_1 є особою з інвалідністю III-групи.

З медичних документів, зокрема з виписки медичної карти та №1927/12-Б та витягу із медичної №3212, 3168 вбачається, що в ОСОБА_1 наявне захворювання у вигляді типового карциноїда І а ст.ІІІ кл.гр., гіпертонічна хвороба ІІ ступеня, в зв`язку з погіршенням стану здоров`я він звертався до КНП «Заставнівська БЛ» 09.07.2024 року та 05.01.2025 р.

З копії пенсійного посвідчення № НОМЕР_2 вбачається, що ОСОБА_1 є інвалідом ІІІ гр. та отримує пенсію по інвалідності.

Встановлено, що 24.12.2024 року ним пройдено ВЛК, про що у військовому квитку ОСОБА_1 міститься відмітка, де він визнаний придатним до військової служби у військових частинах забезпечення, ТЦК та СП. Також наявний вклеєний штрих код №8, що свідчить про оновлення позивачем військово-облікових даних у органах ТЦК та СП.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення №6/83 від 23 січня 2025 року складеного старшим офіцером ІНФОРМАЦІЯ_3 вбачається, що ОСОБА_1 , без поважних причин і всупереч встановленим чинним законодавством вимогам правил військового обліку, не здійснив протягом 60 днів з дня набрання чинності указом Президента України про оголошення мобілізації звірку своїх персональних даних, тобто порушив правила військового обліку в особливий період. Тобто вчинив правопорушення передбачене ч.3 ст.210 КУпАП.

На підставі вищевказаного протоколу, 05 березня 2025 року начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 , полковником ОСОБА_2 , винесено постанову №1189 по справі про адміністративне правопорушення за ч.3 ст.210 КУпАП відносно ОСОБА_1 , якою адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1000 нмдг, що становить 17000 гривень.

В постанові вказано, що ОСОБА_1 , будучи військовозобов`язаним, під час дії воєнного стану протягом 60 днів, не уточнив свої облікові дані через центри надання адміністративних послуг або електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста, або у територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки за місцем свого перебування або знаходження

Зазначено, що своїми протиправними винними діями (бездіяльністю) ОСОБА_1 порушив вимоги абзацу 3 підпункту 10-1 пункту Додатку 2 Порядку організації тa ведення військового обліку призовників, військовозобов?язаних та резервістів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2022 № 1487, чим вчинив правопорушення передбачене ч. 3 ст.210 КУпАП.

Вирішуючи питання правомірності прийняття оскаржуваного рішення суд виходить з такого.

Частиною 3 статті 210 КУпАП передбачено відповідальність за порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, вчинених в особливий період.

Відповідно до примітки ст. 210 КУпАП передбачено, що положення статей 210, 210-1 цього Кодексу не застосовуються у разі можливості отримання держателем Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів персональних даних призовника, військовозобов`язаного, резервіста шляхом електронної інформаційної взаємодії з іншими інформаційно-комунікаційними системами, реєстрами (у тому числі публічними), базами (банками) даних, держателями (розпорядниками, адміністраторами) яких є державні органи.

Частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно зі ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

В статті 248 КУпАП зазначено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на засадах рівності перед законом і органом (посадовою особою), який розглядає справу, всіх громадян незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мови та інших обставин.

Згідно ст. 249 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається відкрито, крім справ про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті, зафіксованих за допомогою засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі в автоматичному режимі, справ про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 132-2 цього Кодексу та, а також статтями 210 і 210-1 цього Кодексу, у випадках, якщо особа не оспорює допущене порушення, згодна на притягнення її до адміністративної відповідальності за її відсутності та подала про це відповідну заяву, про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), та випадків, коли це суперечить інтересам охорони державної таємниці.

Відповідно до вимог ст 279 КУпАП розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу.

Головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Статтею 268 КУпАП визначені права особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, зокрема особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, подавати заяви; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Особливості розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 210 і 210-1 цього Кодексу, а також про адміністративні правопорушення у сферах забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-9 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 280 КУпАП посадова особа при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Статтею 285 КУпАП визначено, що постанова оголошується негайно після закінчення розгляду справи. Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено. Крім того, в даній статті зазначено, що копія постанови вручається під розписку. У разі якщо копія постанови висилається, про це робиться відповідна відмітка у справі.

Процедуру складання ТЦК протоколів та оформлення матеріалів про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, зіпсуття військово-облікових документів чи втрату їх з необережності врегульовано Інструкцією зі складання територіальними центрами комплектування та соціальної підтримки протоколів та оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженою наказом Міністерства оборони №3 від 01.01.2024 року, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України від 05.01.2024 року за №36/41381 (далі-Інструкція).

Судом встановлено, що всупереч вищевказаним нормам, при розгляді протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 суб`єктом владних повноважень були допущені істотні процесуальні порушення, які полягають в наступному.

Зокрема, в тексті постанови №1189 від 05 березня 2025 року складеної начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 , полковником ОСОБА_2 , при розгляді справи про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення передбаченого ч.3 ст.210 КУпАП відсутні дані про те, чи був особисто присутнім позивач на розгляді, чи надавав пояснення з приводу вчиненого правопорушення, чи були роз`яснені йому процесуальні права, чи заявлялися позивачем будь-які клопотання, зокрема клопотання про можливість скористатися правовою допомогою, тощо. Крім того, постанова позивачу про притягнення його до адмінвідповідальності в порушення вимог ст.285 КУпАП не була направлена йому протягом 3-х днів, при цьому суду не надано доказів, що вона була безпосередньо проголошена позивачу в ході розгляду справи, особою, яка її винесла.

Спростувати, ці обставини через відсутність відзиву та пояснень відповідача в судовому засіданні у суду немає можливості.

За нормами ч. 2ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до ст.62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Європейський суд з прав людини у рішенні у справі «Кобець проти України» від 14.02.2008 року (заява №16437/04), зазначив що відповідно до його прецедентної практики при оцінці доказів він керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростованих презумцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання.Однак, умисел ОСОБА_1 , на вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 210 КУпАП, не доведений «поза розумним сумнівом», оскільки доказів що під час розгляду адміністративного протоколу відповідачем було дотримано процесуальних прав передбачених ст.. 268 КУКпАП відповідачем не надано.

Отже, в силу принципу презумпції невинуватості, діючого при розгляді справ про адміністративні правопорушення, всі сумніви у винуватості особи, що притягується до адміністративної відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

Частиною 2 ст. 58 Конституції України передбачено, що ніхто не може відповідати за діяння, які на час їх вчинення не визнавалися законом як правопорушення. У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Згідно з ч. 1ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статті 78 цього Кодексу.

На обов`язок доведення саме відповідачем як суб`єктом владних повноважень правомірності винесення рішення про притягнення особи до адміністративної відповідальності, правомірності та законності прийнятої постанови вказує Верховний Суд у постановах від 24.04.2019 року (справа №537/4012/16-а), від 08.11.2018 року (справа № 201/12431/16-а), від 23.10.2018 року (справа № 743/1128/17), від 15.11.2018 (справа № 524/7184/16-а).

Стаття 8 КАС вказує, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Враховуючи, що відповідач, своїм правом на подачу відзиву не скористався, в судове засідання не з`явився, належними та допустимими доказами не підтвердив порушення позивачем порушення правил військового обліку та відповідно правомірність притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП, постанова у справі про адміністративне правопорушення від 05.03.2025 року, якою позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП та застосовано штраф у розмірі 17 000,00 грн., підлягає скасуванню із закриттям провадження у справі про адміністративне правопорушення.

При цьому, суд враховує те, що притягнення позивача до відповідності за ч.3 ст. 210 КУпАП відбулося без повного, об`єктивного та всебічного з`ясування обставин справи, встановлення в діях особи, яку притягують до відповідальності, складу відповідного адміністративного правопорушення, вини, наявність обставин, що пом`якшують і обтяжують відповідальність особи, тощо . Відповідач не довів, що під час постановлення оскаржуваної постанови ним було дотримано вимог, встановлених законодавством при розгляді справ про адміністративні правопорушення, оскільки ним не було надано суду відзиву на позов, а тому суд кваліфікує дану обставину як визнання позову.

За правилами ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

За подання позовної заяви позивачем сплачено судовий збір у розмірі 605,60 грн.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України з відповідача, який є суб`єктом владних повноважень на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань необхідно стягнути понесені ним документально підтверджені витрати на оплату судового збору в розмірі 605,60 грн.

На підставі викладеного і керуючись, ст.19, 58, 62 Конституції України, ст. 280, 293 КУпАП, ст.7,9,19,77-82,90,139,241,243,245,250,257,286 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Скасувати постанову №1189 від 05.03.2025 року винесену начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 , полковником ОСОБА_2 , за про накладення на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , адміністративного стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 210 КУпАП.

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч. 3, ст.210 КУпАП, закрити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, а саме з ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , судовий збір в сумі 605 (шістсот шістдесят п`ять) гривень 60 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом 10 (десяти) днів з дня його проголошення.

Суддя Шевчук Р.М.