Справа № 469/511/25
Суддя: Гапоненко Н. О.
Дата ухвалення: 2025-05-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

07.05.25 Справа № 469/511/25
2-а/469/23/25
У Х В А Л А
07 травня 2025 року с-ще Березанка
Суддя Березанського районного суду Миколаївської області Гапоненко Н.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про cкасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,-
в с т а н о в и л а :
Просив також поновити пропущений процесуальний строк на звернення до суду з цим позовом, посилаючись на те, що зі змістом оскаржуваної постанови позивач зміг ознайомитися лише 18 квітня 2025 року після отримання постанови про відкриття виконавчого провадження, винесеної Березанським ВДВС у Миколаївському районі Миколаївської області, та, не маючи юридичної освіти та не знаючи порядку захисту своїх прав, 18 квітня 2025 року звернувся до Березанського бюро правничої допомоги; у зв`язку з узгодженням правової позиції, збиранням доказів та підготовкою позовної заяви строк на оскарження постанови було пропущено з поважних причин.
Відповідно до ч.2 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі -КАС України), суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.
Відповідно до ч.2 ст.286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).
Згідно із ч.1 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
За приписами ч.6 ст.161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Позивач просить скасувати постанову від 30 січня 2025 року, про яку, як він стверджує, він дізнався 18 квітня 2025 року.
Разом із тим, до суду позивач звернувся 06 травня 2025 року, тобто більше ніж через 10 днів з моменту отримання постанови, тобто з порушенням визначеного у ч.2 ст.286 КАС України строку.
Посилання позивача на юридичну необізнаність не є поважною причиною пропуску строку для звернення до суду; підготовка позовної заяви, узгодження правової позиції та збирання доказів, виходячи зі змісту позовної заяви та характеру правовідносин, з приводу яких виник спір, на думку суду, не потребували тривалості часу більше, ніж передбачено законом для оскарження постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності, та не створювали нездоланних перешкод для своєчасного звернення до суду, а тому також не можуть вважатися поважною причиною пропуску строку такого звернення.
За такого підстави для задоволення клопотання про поновлення строку на оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення відсутні, а у задоволенні клопотання необхідно відмовити.
Відповідно до ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Таким чином, позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу час для зазначення інших підстав для поновлення строку для звернення до суду.
У позовній заяві позивач посилається на те, що він звільнений від сплати судового збору на підставі п.13 ч.1 ст.5 Закону України Про судовий збір як учасник бойових дій.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 зроблено правовий висновок, за яким правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей встановлені Законом України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" № 3551-XII. У статті 22 цього Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Водночас, оскільки у справі № 9901/311/19 особа зверталась за захистом права, яке не випливало із статті 12 Закону № 3551-XII, тобто позов не зачіпав обсяг соціальних гарантій чи будь-яким іншим чином не стосувався соціального і правового захисту ветеранів війни, то Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку про те, що ця особа не звільняється від сплати судового збору, попри її статус учасника бойових дій, на підставі пункту 13 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" № 3674-VI.
У постанові від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 зазначила, що пункт 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, у яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 Закону № 3551-XII. А стаття 22 цього ж Закону передбачає, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти, чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12 та 22 Закону № 3551-XII.
Предмет позову, визначений у позовній заяві, не стосується соціального статусу позивача як учасника бойових дій та захисту пов`язаних з цим статусом прав, тому позивач не є особою, яка може бути звільнена у цій справі від сплати судового збору на підставі п.13 ч.1 ст.5 Закону України Про судовий збір як учасник бойових дій.
На підставі ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Відповідно до ч.3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Тому позовна заява підлягає залишенню без руху через порушення вимог ч.3 ст.161 КАС України, оскільки позивачем до адміністративного позову не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.
Відповідно до правових висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.З огляду на необхідність неоднакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 605,60 грн.
Також Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку, який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.
Таким чином, позивачем за подання до суду позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення має бути сплачено судовий збір.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Станом на 01 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028,00 грн.
Тому позивачу необхідно надати до суду квитанцію про сплату судового збору у розмірі 605,60 грн.
Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях:
Отримувач коштів Миколаїв.ГУК/тг с-ща Березанка/22030101
Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37992030
Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)
Код банку отримувача (МФО) 899998
Код класифікації доходів бюджету 22030101
Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Березанський районний суд Миколаївської області (назва суду, де розглядається справа).
Відповідно до ч. 1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст..ст.160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.123, 160, 161, 169 КАС України, суддя -
п о с т а н о в и л а :
У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку для звернення до суду з адміністративним позовом відмовити.
Адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про cкасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності залишити без руху, надавши позивачу строк для зазначення інших підстав для поновлення строку для звернення до суду та надання документа про сплату судового збору тривалістю 5 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Роз`яснити, що якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та апеляційному оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.
Суддя: