Справа № 160/11383/22
Суддя: Калугіна Наталія Євгенівна
Дата ухвалення: 2025-05-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УХВАЛА
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого - судді Калугіної Н.Є.,
при секретарі судового засідання - Корольової Г.В.,
прокурора - Бурлаченко О.Л.,
представника позивача - Ховрич О.А.,
представника відповідача -1 - Войтенко К.В.,
представника відповідача -2 - Рибіної І.В.,
представника відповідача -3 - Губи В.В.,
Прокурор звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просив:
- скасувати рішення про державну реєстрацію прав № 61078876 від 19.10.2021 про поділ об`єкта нерухомого майна, що прийняте держаним реєстратором відділу реєстраційних послуг Підгородненської міської ради ОСОБА_10 , з одночасним припиненням речових прав ОСОБА_2 на 41 об`єкт нерухомого майна (квартири) та нежитлового приміщення площею 194 кв.м. (підвал) за адресою: АДРЕСА_1 ;
- скасувати державну реєстрацію прав власності на 41 об`єкт нерухомого майна (квартири) та нежитлового приміщення площею 194 кв.м. (підвал) за адресою: АДРЕСА_1 , з одночасним припиненням речових прав ОСОБА_3 на об`єкти нерухомого майна, а саме:
Постановою Верховного Суду від 07.07.2023 касаційну скаргу заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури задоволено. Ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 вересня 2022 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 19 січня 2023 року скасовано. Справу направлено для продовження розгляду до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.
Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями 19.07.2023 справу передано на розгляд судді Калугіній Н.Є.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.07.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.03.2024, задоволено клопотання представника ОСОБА_2 про залишення позову без розгляду (від 30.08.2022 та від 12.03.2024). Частково задоволено клопотання представника ОСОБА_3 про повернення позову (від 11.03.2024). Позов керівника Західної окружної прокуратури міста Дніпра, що діє в інтересах держави в особі Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про скасування рішення про державну реєстрацію та припинення права власності, зобов`язання знесення об`єкту самочинного будівництва, залишено без розгляду.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.12.2024 у даній справі залучено до участі у справі у якості співвідповідачів:
- ОСОБА_1 , (РНОКПП НОМЕР_1 ) зареєстрований за адресою: АДРЕСА_43 ;
- ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_2 ) зареєстрована за адресою: АДРЕСА_44 ;
- ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_3 ) зареєстрований за адресою: АДРЕСА_45 ;
- ОСОБА_6 (РНОКПП НОМЕР_4 ), проживає за адресою: АДРЕСА_46 ;
- ОСОБА_7 (РНОКПП НОМЕР_5 ), зареєстрований за адресою: АДРЕСА_47 ;
- ОСОБА_8 (РНОКПП НОМЕР_6 ), зареєстрована за адресою: АДРЕСА_48 ;
- ОСОБА_9 (РНОКПП НОМЕР_7 ), зареєстрована за адресою: АДРЕСА_49 .
Постановлено змінити предмет позову керівника Західної окружної прокуратури міста Дніпра в інтересах держави в особі Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про скасування рішення про державну реєстрацію та припинення речових прав на майно, зобов`язання знесення об`єкту самочинного будівництва, виклавши позовні вимоги в наступній редакції:
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.03.2025 залучено до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Камчатська".
В цьому клопотанні ОСОБА_1 зазначено, що прокурор не є альтернативним суб`єктом звернення до суду і не замінює належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави, враховуючи викладені норми, прокурор не є окремим суб`єктом звернення до суду, а виступає у правовідносинах виключно, як законний представник позивача - Управління архітектурно - будівельного контролю Дніпровської міської ради.
В обґрунтування позовних вимог (у первісному позові) позивачами зазначено; що підставою для звернення до суду стало невиконання відповідачем приписів про порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 19.11.2021 року та від 20.12.2021 року строком виконання до 20.01.2022 року, а також зазначає, що 13.10.2021 року державним реєстратором безпідставно проведено реєстрацію змін розділу та додано площу об`єкта нерухомого майна, після чого загальна площа нерухомого майна становить 1974.3 кв.м. Дані обставини свідчать, що позивачам було відомо про невиконання вказаних приписів, нездійснення щодо перебудування спірного об`єкту нерухомості відповідачем, та державну реєстрацію збільшення площі ще з 20.12.2021 року та 20.01.2022 року, тобто про виникнення підстав, що дають право на звернення до суду, однак із позовом вони звернулись лише 29.07.2022 року.
Крім того, прокурор у первинному позові вказує, що з тих же підстав, Управління архітектурно - будівельного контролю Дніпровської міської ради безпосередньо позивалось до адміністративного суду 26.05.2022 року (справа 160/7511/22), проте судом позов повернуто без розгляду.
В судовому засіданні 01.05.2025 прокурор та представник позивача заперечували щодо задоволення цього клопотання, навели відповідні пояснення. Представник ОСОБА_1 підтримала заявлене клопотання просила суд його задовольнити, навела відповідні пояснення. Представники Якуніної І.А. та Вайтович А.В. підтримали клопотання ОСОБА_1 про залишення позову без розгляду.
Представники інших учасників процесу не з`явились, ОСББ «Камчатське», ОСОБА_6 у заявах повідомили про розгляд клопотань за їх відсутністю. Представники інших учасників процесу про причини неявки суд не повідомили, судом не встановлено перешкод щодо розгляду клопотань за відсутністю вказаних осіб, оскільки учасники справи повідомлені належним чином щодо дати та місця розгляду справи, але не скористались правом бути присутніми у судовому засіданні.
В судовому засіданні 01.05.2025 оголошено вступну та резолютивну частину ухвали.
Розглянувши клопотання ОСОБА_1 про залишення позову без розгляду, суд зазначає таке.
Частиною 1 статті 122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Згідно абзацу 2 частини 2 цієї статті, для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.
Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними.
У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.
Викладене узгоджується з позицією Великої Палати Верховного Суду у постанові від 24 лютого 2021 року у справі №9901/313/20, Верховного Суду у постановах від 17 березня 2021 року у справі №160/3121/20, від 18 березня 2021 року у справі №320/2915/20 та ін.
Разом з тим, у постанові Верховного Суду від 18 серпня 2020 року у справі № 826/4891/18, Верховний Суд зазначив, що за своєю юридичною природою самочинне будівництво - це правопорушення, яке носить триваючий характер.
Триваюче правопорушення - це проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану, за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону.
Звертаючись до суду з даним позовом, прокурором зазначено, що замовнику будівництва ОСОБА_2 . Управлінням державного архітектурно- будівельного контролю ДМР винесено приписи у зв`язку із будівництвом об`єкту нерухомості на земельній ділянці, яка не відведена для цієї мети, без вихідних даних (містобудівних умов та обтяжень), без документів, які дають права на виконання будівельних робіт та в експлуатацію у встановленому законом порядку не вводився. Вказані приписи замовником будівництва не виконані, тому з боку замовника відбувається триваюче порушення будівельних норм.
Згідно правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 22.06.2023 у справі № 1.380.2019.001115 з аналогічних правовідносин, судовим розглядом справи встановлено, що здійснене відповідачем самочинне будівництво суперечить інтересам співмешканців будинку, суспільним і громадським інтересам, зокрема у сфері охорони культурної спадщини та містобудування, а допущені правопорушення є триваючими, у зв`язку з чим в такому випадку інститут процесуальних строків не може бути застосовано як спосіб легалізації цих правопорушень та унеможливлювати захист вищевказаних прав та інтересів, їх поновлення, сприяти уникненню відповідальності.
Згідно ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Отже, виходячи із обставин даної справи, спірні правовідносини є триваючими, а тому, приписи ч. 2 ст. 122 КАС України до них не застосовуються.
Крім того суд зазначає, що вже неодноразово судом у цій вирішувалось це питання під час розгляду аналогічних клопотань інших учасників процесу. Так, ухвалами від 14.09.2023, 18.03.2025 відмовлено ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , ОСОБА_9 у задоволенні клопотань про повернення позовної заяви з підстав пропуску прокурором строку звернення з цим позовом. Під час їх вирішення суд дійшов висновку про те, що виходячи із обставин даної справи, спірні правовідносини є триваючими, а тому приписи ч. 2 ст. 122 КАС України до них не застосовуються.
Тому, суд відмовляє у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про залишення позову без розгляду з підстав порушення прокурором строку звернення до суду з даним позовом.
Керуючись ст. 121, 122, 123, 169, 240, 248, 256 КАС України, суд,-
Ухвала суду набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та не підлягає оскарженню.

Повний текст ухвали буде складено протягом 5 днів з дня оголошення вступної та резолютивної частин.

Суддя Н.Є. Калугіна