Справа № 320/17322/25
Суддя: Головенко О.Д.
Дата ухвалення: 2025-05-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

07 травня 2025 року м. Київ № 320/17322/25

Суддя Київського окружного адміністративного суду Головенко О.Д., розглянувши в місті Києві позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

За результатом розгляду матеріалів позовної заяви суддя дійшов висновку про необхідність її повернення з огляду на таке.

Частиною 1 ст. 21 КАС України встановлено, що позивач може заявити кілька вимог в одній позовній заяві, якщо вони пов`язані між собою.

Згідно із ч. 1 ст. 172 КАС України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Суддя зауважує, що зазначені правові норми стосовно можливості заявлення позивачем пов`язаних між собою вимог в одному позові направлені на гарантування процесуальної економії в межах судового розгляду, а також на забезпечення єдності судової практики, з огляду на те, що спірні правовідносини, задля вирішення яких позивач звертається до суду, пов`язані між собою єдиними підставами їх виникнення або поданими доказами, внаслідок чого окремий розгляд цих вимог в межах різних проваджень є недоцільним та не сприяє уніфікованості національної судової практики.

Водночас, аналіз заявлених позивачем вимог свідчить про їх непов`язаність між собою.

Так, позивачем в межах даного адміністративного позову заявлено наступні позовні вимоги:

Визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Київській області (), що полягає у нарахуванні не в повній мірі та невиплаті ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) грошової компенсації за невикористані календарні дні щорічної чергової оплачуваної відпустки та щорічної додаткової оплачуваної відпустки за період 2019 - 2024 загальної тривалістю 165 діб згідно витягу з наказу Головного управління Національної поліції в Київській області від 19.12.2024 № 285о/с;

Зобов`язати Головне управління Національної поліції в Київській області (), нарахувати та виплатити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) всю суму грошової компенсації за невикористані календарні дні щорічної чергової оплачуваної відпустки та щорічної додаткової оплачуваної відпустки за період: за 2020 рік 16 днів, за 2021 рік 30 днів, за 2023 рік 2 дні, за 2024 рік 28 днів, всього за невикористані дні щорічної основної оплачуваної відпустки підлягає компенсації за 76 днів та додаткової оплачуваної відпустки за 2019 рік 14 днів, за 2020 рік 15 днів, за 2021 рік 15 дні, за 2022 рік 15 днів, за 2023 рік 15 днів, за 2024 рік 15 днів, всього за невикористані дні додаткової оплачуваної відпустки підлягає компенсації за 89 днів, в загальній кількості 165 діб, згідно витягу з наказу Головного управління Національної поліції в Київській області від 19.12.2024 № 285о/с;

Визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Київській області (), що полягає у не нарахуванні та невиплаті ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) грошової компенсації за невикористані дні додаткової відпустки як учаснику бойових дій за 2017 у кількості 14 діб відпустки як учаснику бойових дій, за 2018 у кількості 14 діб відпустки як учаснику бойових дій, за 2019 у кількості 14 діб відпустки як учаснику бойових дій, за 2020 у кількості 14 діб відпустки як учаснику бойових дій, за 2021 у кількості 14 діб відпустки як учаснику бойових дій, за 2022 у кількості 14 діб відпустки як учаснику бойових дій, за 2023 у кількості 14 діб відпустки як учаснику бойових дій, за 2024 у кількості 14 діб відпустки як учаснику бойових дій, виходячи з середньоденного грошового забезпечення станом на день звільнення зі служби;

Зобов`язати Головне управління Національної поліції в Київській області () нарахувати та виплатити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) грошову компенсацію за невикористані дні додаткової відпустки як учаснику бойових дій за 2017, додаткової відпустки як учаснику бойових дій за 2018, додаткової відпустки як учаснику бойових дій за 2019, додаткової відпустки як учаснику бойових дій за 2020, додаткової відпустки як учаснику бойових дій за 2021, додаткової відпустки як учаснику бойових дій за 2022, додаткової відпустки як учаснику бойових дій за 2023, додаткової відпустки як учаснику бойових дій за 2024, виходячи з середньоденного грошового забезпечення станом на день звільнення зі служби;

Визнати протиправними дії Головного управління Національної поліції в Київській області () щодо не зарахування пільгової вислуги років ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) до його календарної вислуги років та до стажу служби в поліції, що дає йому право на призначення пенсії;

Зобов`язати Головне управління Національної поліції в Київській області () здійснити перерахунок та зарахувати ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) відповідно до ст. 12 Закону України № 2262 від 09.04.1992 «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» та п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 17.07.1992 № 393 «Про порядок обчислення вислуги років, призначення та виплати пенсій і грошової допомоги особам офіцерського складу, прапорщикам, мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ, поліцейським та членам їхніх сімей» до календарної вислуги років, яка дає право на призначення пенсії, вислугу в пільговому обчисленні, у загальній кількості 32 роки 05 місяців 21 день та оформити подання та передбачені законодавством документи для призначення пенсії та направити їх до Головного управління ПФУ в Київській області.

Згідно із приписами ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, зокрема зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

Предмет позову - це матеріально-правові вимоги позивача до відповідача. При цьому підставою позову є обставини (фактична підстава) і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з відповідними позовними вимогами до відповідача.

Суддя звертає увагу, що правовідносини між позивачем та відповідачем не пов`язані між собою підставою виникнення або поданими доказами, не є основними та похідними позовними вимогами, оскільки склались за різних обставин, за різного правового регулювання та на підставі різних дій суб`єкта владних повноважень.

При цьому, суддя зауважує, що лише виникнення спірних правовідносин між тими самими суб`єктами не є достатньою підставою для об`єднання не пов`язаних між собою вимог в одне провадження, оскільки позовні вимоги щодо першої позовної вимоги пов`язані із виплатими заробітньої плати та є спором правовідносини яких пов`язані з проходженням публічної служби, коли друга позовна вимога стосується видачі довідок для отримання пенсії яку слід відносити до правовідносин які виникають у сфері соціального забезпечення.

Фактично, звернувшись до суду з таким позовом, позивач має намір одночасно врегулювати усі наявні у нього спірні правовідносини з відповідачем, незважаючи на те, що підстави їх виникнення є різними та не пов`язаними між собою, а також не враховуючи, що таке об`єднання непов`язаних між собою вимог значно ускладнить розгляд справи.

Таким чином, дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суддя дійшов висновку про те, що заявлені позивачем позовні вимоги мають різні підстави їх виникнення, які не пов`язані між собою, та обґрунтовуються різними доказами, що, у свою чергу, не відповідає правилам об`єднання позовних вимог, які викладені у ст. 172 КАС України.

Згідно з п. 6 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень ст. 172 цього Кодексу).

З огляду на те, що позивачем порушено правила об`єднання позовних вимог, встановлені КАС України, за відсутністю підстав для застосування положень ст. 172 КАС України, суддя вважає за необхідне позовну заяву позивача до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, повернути позивачеві з усіма доданими до неї документами.

Суддя зазначає, що повернення позовної заяви позивачеві свідчить не про допущення судом формалізму, а про вчинення дій, направлених на упорядкування процесуальних правовідносин. При цьому, така процесуальна дія не є порушенням права позивача на доступ до суду в розумінні норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини.

У справі "Наталія Михайленко проти України" Європейський суд з прав людини також зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням; вони дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб. Встановлюючи такі правила, Договірна держава користується певною свободою розсуду.

Отже, передбачене ст. 169 КАС України право суду на повернення позовної заяви у випадку порушення правил об`єднання позовних вимог є законодавчо закріпленим процесуальним обмеженням, встановленим державою з метою регулювання процедурних питань з метою їх упорядкування, дотримання процесуальної економії та недопущення завантаження процесу ускладненими позовними заяви, вимоги яких мають розглядатися в окремих провадженнях.

Правовий висновок щодо необхідності повернення позовних заяв у випадку порушення правил об`єднання позовних вимог викладено Верховним Судом у постановах від 05.03.2019 у справі № 917/1377/18, від 27.02.2019 у справі № 922/2225/18, від 14.08.2018 у справі № 910/3569/188.

Відповідно до ч. 8 ст. 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись ст. 169, 243, 248 КАС України, суд

у х в а л и в:

1.Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області - повернути позивачеві.

2.Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

3.Копію ухвали разом надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Суддя Головенко О.Д.