Справа № 240/8861/24
Суддя: Нагірняк Микола Федорович
Дата ухвалення: 2025-05-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

(про відстрочення чи розстрочення виконання рішення суду,

зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення)

06 травня 2025 року м. Житомир справа № 240/8861/24

категорія 106030000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Нагірняк М.Ф., розглянувши у письмовому провадженні заяву про відстрочення виконання рішення суду в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Військова частина НОМЕР_1 про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії.

Рішенням суду від 01.10.2024 року адміністративний позов задоволено, зокрема, зобов`язано Військову частину НОМЕР_1 здійснити перерахунок та виплату ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення за період з 12.10.2016 року по 28.02.2018 року виходячи з базового місяця для обчислення індексації грошового забезпечення - січень 2008 року.

Зобов`язано Військову частину НОМЕР_1 здійснити нарахування та виплату ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення за період з 01.03.2018 року по 31.12.2022 року відповідно до вимог абзаців 4,5,6 пункту 5 Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2003 року № 1078.

Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 12.02.2025 року вказане рішення залишено без змін.

04.04.2025 через систему "Електронний суд" представником військової частини НОМЕР_1 подано заяву про відстрочення виконання рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 01.10.2024 по справі №240/8861/24.

Вказана заява мотивована тим, щона даний час Військова частина НОМЕР_1 добровільно виконала судове рішення в частині нарахування суми індексації грошового забезпечення та компенсації для виплати позивачу, а також надіслала заявку-розрахунок до фінансово-економічного управління ІНФОРМАЦІЯ_1 . Усі подальші дії виконання судового рішення в частині виплати присудженої суми коштів, не залежать від Військової частини НОМЕР_1 , а залежать від фактичного надходження бюджетних коштів через ІНФОРМАЦІЯ_2 на казначейський рахунок військової частини НОМЕР_1 . Лише після надходження коштів, замовлених шляхом подання заявки-розрахунку вищому командуванню, здійснюється їх виплата шляхом формування платіжної інструкції для зарахування на банківський рахунок Позивача. Для відповідача - Військової частини НОМЕР_1 , існують обставини, які не залежать від відповідача щодо виконання іншої частини судового рішення в частині виплати вже нарахованих коштів. Для виконання судового рішення в частині виплати коштів необхідне надходження замовлених бюджетних коштів на рахунки частини.

Тобто, для Відповідача існують обставини, які істотно ускладнюють виконання судового рішення, внаслідок яких відповідач не може виконати рішення суду і його виконання.

Керуючись приписами частини третьої статті 194, частини дев`ятої статті 205, частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України (далі -КАС України), суд вважає за можливе провести розгляд заяви у порядку письмового провадження.

Дослідивши доводи заяви, суд зазначає про таке.

Так, приписами ч.1 ст.370 КАС України закріплено, що судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

Згідно вимог ч.1ст.378 КАС України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (ч.3 ст.378 КАС України).

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд, у відповідності до положень частини четвертої статті 378 цього Кодексу, також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Із системного аналізу даної норми вбачається, що підставою для відстрочення/розстрочення виконання рішення суду є звернення до такого суду сторони із заявою про відстрочення/розстрочення з обґрунтуванням причин неможливості виконати судове рішення у встановлений законом строк, тобто за доведеністю обставин, що ускладнюють його виконання, або роблять його неможливим, зокрема, відсутність коштів.

Вказана норма не містить конкретного переліку обставин для відстрочення/розстрочення виконання судового рішення, а лише встановлює критерії для їх визначення у вигляді істотного ускладнення виконання рішення або неможливості його виконання.

Суд зауважує, що при розгляді заяви про відстрочення/розстрочення виконання рішення, суд із певною свободою розсуду повинен враховувати майнові інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини кожної сторони у виникненні спору, наявність надзвичайних непереборних подій та інші обставини (зокрема, ненадання (несвоєчасне надання) бюджетних асигнувань або бюджетних зобов`язань заявнику та/або недоведення (несвоєчасне доведення) фінансування видатків до заявника - отримувача бюджетних коштів в обсязі, достатньому для своєчасного виконання ним грошових зобов`язань та/або погашення податкового боргу).

Окрім того, при наданні правової оцінки наданих заявником доказів суд повинен дослідити питання про те, чи достатньо наведених заявником обставин для прийняття рішення про розстрочення виконання судового рішення. Варто зауважити, що відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення застосовується з метою зменшення надмірного тягаря на боржника, якщо такий тягар може призвести до виникнення ситуації, за якої виконання судового рішення стане взагалі неможливим.

Відповідно до правової позиція Верховного Суду, викладеної у постанові від 30.01.2020 у справі №819/150/17, оцінюючи доводи заяв про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, суди повинні враховувати, що ці заходи не повинні створювати боржнику можливість ухилятися від виконання судового рішення. До уваги повинні братися не лише реальний майновий стан боржника, але й його наміри, що свідчать про бажання виконати рішення.

Судом, при розгляді заяви встановлено, що Військова частина НОМЕР_1 є розпорядником бюджетних коштів нижчого рівня, тоді як розпорядником бюджетних асигнувань вищого рівня є Міністерство оборони України.

З доданого до заяви розрахунку встановлено, що Військовою частиною НОМЕР_1 на виконання рішення суду від 01.10.2024 у справі №240/8861/24, що набрало законної сили, було здійснено нарахування ОСОБА_1 індексація грошового забезпечення.

Тобто, матеріалами заяви підтверджено, що станом на дату звернення до суду із заявою, останній позбавлений можливості виконати рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 01.10.2024 року та виплатити Позивачу грошове забезпечення.

Отже, відповідно до наданих суду доказів, Військової частиною НОМЕР_1 після набрання законної сили рішення суду, вживались заходи щодо добровільного виконання рішення суду.

Беручи до уваги те, що виплата коштів залежить від їх надходження від розпорядника бюджетних коштів вищого рівня, суд, враховуючи обставини справи та вимоги Кодексу адміністративного судочинства України, вважає що заява про відстрочення виконання рішення суду є обґрунтованою.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 378 КАС України, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови.

Оскільки датою ухвалення рішення суду у даній справі є 01 жовтня 2024 року, то, враховуючи приписи ч. 5 ст. 378 КАС України, крайньою датою відстрочення виконання такого рішення є 01 жовтня 2025 року.

А тому суд робить висновок, що заяву про відстрочення виконання судового рішення слід задовольнити.

Керуючись статтями 243, 248, 378 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Заяву військової частини НОМЕР_1 про відстрочення виконання рішення суду - задовольнити.

Відстрочити Військовій частині НОМЕР_1 виконання рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 01 жовтня 2024 у справі №240/8861/24 до 01 жовтня 2025.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя М.Ф. Нагірняк