Справа № 320/11633/22
Суддя: Файдюк Віталій Васильович
Дата ухвалення: 2025-05-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 травня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача Файдюка В.В.

Суддів: Епель О.В.

Мєзєнцева Є.І.

При секретарі: Масловській К.І.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеденою відповідальністю «Благобуд Плюс» на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 15 квітня 2024 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Благобуд Плюс» до Головного управління ДПС у Київській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень і зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В :

У грудні 2022 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Благобуд Плюс» (далі - позивач, ТОВ «Благобуд Плюс») звернулося до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Київській області (далі - відповідач-1, ГУ ДПС у Київській області), Державної податкової служби України (далі - відповідач-2, ДПС України), в якому з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просило:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії ГУ ДПС у Київській області з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) від 16.02.2022 № 3815128/41822596 про відмову в реєстрації податкової накладної № 9 від 31.01.2022;

- зобов`язати ДПС України зареєструвати в ЄРПН податкову накладну ТОВ «Благобуд Плюс» № 9 від 31.01.2022 днем її подання;

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії ГУ ДПС у Київській області з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 16.02.2022 № 3815127/41822596 про відмову в реєстрації податкової накладної № 8 від 31.01.2022;

- зобов`язати ДПС України зареєструвати в ЄРПН податкову накладну ТОВ «Благобуд Плюс» № 8 від 31.01.2022 днем її подання;

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії ГУ ДПС у Київській області з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 16.02.2022 № 3815126/41822596 про відмову в реєстрації податкової накладної № 7 від 31.01.2022;

- зобов`язати ДПС України зареєструвати в ЄРПН податкову накладну ТОВ «Благобуд Плюс» № 7 від 31.01.2022 днем її подання;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН від 10.11.2021 № 3356996/41822596 про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість ТОВ «Благобуд Плюс»;

- зобов`язати ГУ ДПС у Київській області врахувати таблицю даних платника податку на додану вартість ТОВ «Благобуд Плюс» від 03.11.2021, реєстраційний номер документа ;

- визнати протиправним та скасувати рішення від 06.12.2021 № 3475267/41822596 про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість ТОВ «Благобуд Плюс»;

- зобов`язати ГУ ДПС у Київській області врахувати таблицю даних платника податку на додану вартість ТОВ «Благобуд Плюс» від 01.12.2021, реєстраційний номер документа ;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН від 13.12.2021 № 3513010/41822596 про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість ТОВ «Благобуд Плюс»;

- зобов`язати ГУ ДПС у Київській області врахувати таблицю даних платника податку на додану вартість ТОВ «Благобуд Плюс» від 07.12.2021, реєстраційний номер документа .

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових від 10.02.2022 №3785283/41822596 про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість ТОВ «Благобуд Плюс»;

- зобов`язати ГУ ДПС у Київській області врахувати таблицю даних платника податку на додану вартість ТОВ «Благобуд Плюс» від 09.02.2022, реєстраційний номер документа .

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15.04.2024 позов залишено без розгляду відповідно до ч. 15 ст. 171 КАС України у зв`язку з неусуненням позивачем недоліків позовної заяви в установлений судом строк.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду та передати справу на розгляд в суд першої інстанції.

В обґрунтування своїх доводів зазначає, що клопотання про поновлення строку звернення до суду подавалося ТОВ «Благобуд Плюс» під час звернення до суду із вказаним позовом, яке було враховано судом першої інстанції, оскільки ухвалою від 22.12.2022 відкрито провадження у справі. Наголошує, що тримісячний/шестимісячний строк звернення до суду із вказаним позовом завершився 10.05.2022 - 02.09.2022, водночас причини його пропуску є поважними з огляду на введення в Україні воєнного стану та настанням у зв`язку з цим форс-мажорних обставин, що підтверджується листом Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1, відновлення підприємством діяльності лише 01.09.2022, зберіганням ряду документів на об`єктах будівництва, до яких отримано доступ наприкінці серпня - початку вересня 2022 року, отриманням ряду документів для звернення до суду із цим позовом 09.12.2022, а також неможливістю позбавлення права на доступ до суду надто суворим тлумаченням процесуального строку.

У відзиві на апеляційну скаргу ГУ ДПС у Київській області просить залишити її без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін.

Свою позицію обґрунтовує тим, що суд правильно вказав на те, що позивач звернувся із вказаним позовом поза межами встановлених КАС України строків та на вимогу ухвали про залишення позовної заяви без руху не подав заяву про поновлення такого строку. Наголошує, що посилання позивача на певні обставини в якості підстав для поновлення пропущеного строку звернення до суду є необґрунтованими, оскільки не підтверджені належними і допустимими доказами.

Відзиву на апеляційну скаргу від ДПС України не надійшло.

Учасники справи, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце судового розгляду справи, у судове засідання не прибули, а тому справа розглядалася у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами у відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а ухвала суду першої інстанції - без змін, виходячи з такого.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, предметом оскарження у цій справі є, зокрема, рішення Комісії ГУ ДПС у Київській області з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН від 16.02.2022 № 3815128/41822596, № 3815127/41822596, № 3815126/41822596, які рішеннями ДПС України від 02.06.2022 №11111/41822596/2, №11118/41822596/2 та №11116/41822596/2 залишені без змін, а також рішення про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість від 10.11.2021 №3356996/41822596, від 06.12.2021 №3475267/41822596, від 13.12.2021 №3513010/41822596, від 10.02.2022 №3785283/41822596.

Із вказаним позовом, датованим 28.11.2022, підприємство звернулося до суду 14.12.2022.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 22.12.2022 відкрито провадження у справі.

Водночас, на адресу суду від ГУ ДПС у Київській області надійшло клопотання про залишення позову без розгляду з підстав пропуску ТОВ «Благобуд Плюс» строку звернення до суду із вказаним позовом.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19.03.2024 позовну заяву було залишено без руху з підстав пропуску останнім строку звернення до суду, передбаченого ч. ч. 2, 4 ст. 122 КАС України. Указана ухвала обґрунтована тим, що саме по собі введення в Україні воєнного стану не може бути підставою для безумовного поновлення процесуального строку за відсутності доказів безпосереднього зв`язку відповідного правового режиму та неможливості своєчасного звернення до суду. Крім того, судом зазначено, що про прийняття рішень від 10.11.2021, від 06.12.2021, від 13.12.2021 та від 10.02.2022 позивач дізнався у день їх прийняття, рішення за результатами розгляду скарг отримані останнім 02.06.2022, підприємство відновило роботу 01.09.2022, однак із вказаним позовом звернулося до суду лише 14.12.2022.

Судом надано п`ятиденний строк для усунення недоліків з дня вручення копії цієї ухвали, яка доставлена до електронного кабінету адвоката Чебан М.Г. 21.03.2024 о 01:14, тобто у розумінні положень ч. 6 ст. 251 КАС України 21.03.2024 (т. 3 а.с. 86).

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15.04.2024 позовні вимоги залишені без розгляду з підстав, наведених вище.

Надаючи оцінку відповідним висновкам суду першої інстанції, колегія суддів з урахуванням доводів апеляційної скарги та мотивам відзиву на неї, вважає за необхідне зазначити таке.

Приписи ч. 1 ст. 122 КАС України визначають, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За правилами абз. 1 ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Абзацом 1 частини 4 статті 122 КАС України передбачено, що якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 11.10.2019 у справі № 640/20468/18, спеціальні строки для звернення до суду з позовом про скасування рішень контролюючих органів, що не пов`язані з нарахуванням грошових зобов`язань, зокрема, рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН та зобов`язання її зареєструвати, після проведення процедури адміністративного оскарження та отримання рішення про залишення скарги без задоволення, нормами ПК України не визначені, тобто не врегульовують спірне в цій справі питання. З прийняттям чинної редакції КАС України та відмінним правовим регулюванням, визначеним частиною четвертою статті 122 КАС України, інші рішення контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України), оскаржуються в судовому порядку в такі строки:

а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу;

б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.

Приписи статті 123 КАС України, визначають, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку (ч. 1 ).

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву (ч. 2).

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду (ч. 3).

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду (ч. 4).

Колегією суддів враховується, що з огляду на встановлені вище обставини та відсутність у позивача заперечень щодо часу отримання спірних рішень та рішень за наслідками розгляду скарг на них, останнім днем звернення до суду із вказаним позовом щодо оскарження:

- рішень від 16.02.2022 № 3815128/41822596, № 3815127/41822596, № 3815126/41822596, які рішеннями ДПС України від 02.06.2022 №11111/41822596/2, №11118/41822596/2 та №11116/41822596/2 залишені без змін, було 02.09.2022;

- рішень про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість від 10.11.2021 №3356996/41822596, від 06.12.2021 №3475267/41822596, від 13.12.2021 №3513010/41822596, від 10.02.2022 №3785283/41822596 - 10.05.2022, 06.06.2022, 13.06.2022 та 10.08.2022 відповідно.

Натомість із вказаним позовом, підписаним адвокатом 28.11.2022, ТОВ «Благобуд Плюс» звернулося до Київського окружного адміністративного суду лише 14.12.2022.

Колегія суддів зауважує, що статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).

Наведеними нормами чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, щодо дотримання строку апеляційного оскарження.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні чи то позовної заяви чи апеляційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені чинним законодавством.

З приводу посилання ТОВ «Благобуд Плюс» на введення воєнного стану в якості перешкод для своєчасного звернення до суду із вказаним позовом суд апеляційної інстанції зазначає, що такі обставини дійсно можуть бути визнані судом поважною причиною пропуску відповідного процесуального строку або його продовження за умови, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такою обставиною. Проте, сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є безумовною підставою для поновлення процесуального строку, а тому це питання має вирішуватися в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві та обставин, які існували та об`єктивно перешкоджали вчиненню процесуальних дій. Такий підхід відповідає усталеній і послідовній практиці Верховного Суду.

Водночас, апелянт не вказує, яким саме чином введення воєнного стану спричинило пропуск ним строку звернення до суду більш ніж на три місяці, починаючи із спливу строку оскарження останнього спірного у цій справі індивідуального акта.

З приводу посилання позивача на те, що підприємство відновило свою діяльність лише з 01.09.2022, що підтверджується наказом від 31.08.2022 №6, а частину документів, які є необхідними додатками до позовної заяви, отримало від ТОВ «Сервіт «Білд Дрім» і ТОВ «Будівельна компанія «Девенстрой» лише 09.12.2022, суд апеляційної інстанції зазначає таке.

Дійсно, матеріалами справи підтверджується прийняття ТОВ «Благобуд Плюс» рішення про відновлення роботи підприємства з 01.09.2022. Однак належних і допустимих доказів зволікання із зверненням до суду із вказаним позовом до 14.12.2022, позивачем не надано. При цьому матеріали справи свідчать, що судовий збір за подання цієї позовної заяви сплачено підприємством 30.08.2022 та 13.09.2022 (т. 1 а.с. 12, 13).

Твердження позивача щодо неможливості отримання копій документів, необхідних для звернення до суду, раніше 09.12.2022, колегія суддів вважає безпідставним, оскільки такі документи, нібито отримані ТОВ «Благобуд Плюс» вперше від ТОВ «Сервіт «Білд Дрім» і ТОВ «Будівельна компанія «Девенстрой» лише 09.12.2022, подавалися позивачем до ГУ ДПС у Київській області разом з поясненнями під час зупинення реєстрації податкових накладних, до ДПС України разом із скаргами на спірні у цій справі рішення, а також до пояснень щодо неврахування таблиць даних платника податків. Отже, відповідні документи перебували у розпорядженні платника податків ще до відновлення роботи підприємства. Більше того, оскільки вони були подані в електронному вигляді до ГУ ДПС у Київській області та ДПС України, то такі перебували й у розпорядженні суб`єктів владних повноважень-відповідачів у справі, що не позбавляло платника податків можливості витребувати в них відповідні документи у випадку їх відсутності у позивача з об`єктивних причин.

З приводу доводів апелянта про те, що судом першої інстанції на етапі відкриття провадження у справі було враховано клопотання ТОВ «Благобуд Плюс» про поновлення строку звернення до суду, а відтак подальше залишення позову без розгляду не відповідає нормам КАС України, колегія суддів вважає за необхідне зазначити таке.

Так, Верховний Суд вже неодноразово аналізував застосування положень вищезазначеної норми процесуального закону. Зокрема, але не виключно, у постановах від 11.02.2025 (справа № 160/9000/24), від 04.08.2022 (справа №500/1149/21), від 21.10.2021 (справа №460/626/19) суд дійшов висновку, що КАС України допускає ймовірність виявлення судом факту недотримання строку звернення до суду і після відкриття провадження у справі, внаслідок чого позов може бути залишений без розгляду. Однак, норми Кодексу однозначно встановлюють, що у випадку виявлення судом факту пропуску особою строку звернення до суду з позовом їй гарантується надання часу для подання заяви про поновлення зазначеного строку та доказів поважності причин його пропуску. Забезпечення такого права не залежить від того, суд якої інстанції виявив факт пропуску строку, оскільки такий факт може бути виявлений не тільки до відкриття провадження у справі, що входить до компетенції суду першої інстанції, а й після відкриття провадження у справі, про що прямо зазначено в частині четвертій статті 123 КАС України, норма якої адресована суду без визначення певної інстанції.

Питання причин пропуску строку звернення до суду з позовом в обов`язковому порядку має бути поставлено на обговорення з особою, яка подала позов. Це реалізується або шляхом постановлення судом ухвали про надання позивачеві часу подати заяву про поновлення строку звернення до суду з позовом, або безпосередньо у судовому засіданні. У будь-якому випадку позивач має бути обізнаний з фактом виникнення у суду питання дотримання ним строку звернення до суду з позовом задля забезпечення реальної можливості спростувати факт пропуску строку або довести наявність поважних причин для його поновлення.

З матеріалів адміністративної справи вбачається, що питання пропуску строку звернення до суду було порушено судом першої інстанції в ухвалі від 19.03.2024 про залишення позовної заяви без руху після відкриття провадження у справі. Водночас, як правильно зазначено Київським окружним адміністративним судом та підтверджується матеріалами справи, позивач не скористався правом на подання будь-яких заперечень на заяву податкового органу чи наведення інших поважних причин пропуску строку звернення до суду, що в силу приписів ч. ч. 3, 4 ст. 123 КАС України є самостійною підставою для залишення позовної заяви без руху.

Будь-яких аргументів чи причин неподання такої заяви до суду першої інстанції після отримання 21.03.2024 копії ухвали про залишення позовної заяви без руху апелянтом не наведено.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» від 28.10.1998, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішенні «Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії» Європейський суд встановив, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними (рішення від 25.01.2000, пункт 33).

Як було підкреслено вище, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами. Однак, як правильно зазначено судом першої інстанції, таких доказів позивачем надано не було.

Таким чином, при зверненні 14.12.2022 до суду з цим позовом ТОВ «Благобуд Плюс» пропущено тримісячний та шестимісячний строк звернення до суду, передбачений ч. ч. 2, 4 ст. 122 КАС України, а тому він підлягав залишенню без розгляду, на чому було правильно наголошено судом першої інстанції.

Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Таким чином, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду першої інстанції не спростовують.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 122-123, 242-244, 250, 308, 311, 312, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Благобуд Плюс» - залишити без задоволення.

Ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 15 квітня 2024 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, встановлені статтями 328-331 КАС України.

Повне рішення виготовлено 06 травня 2025 року.

Суддя-доповідач: В.В. Файдюк

Судді: О.В. Епель

Є.І. Мєзєнцев