Справа № 420/1072/23
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2025-05-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/1072/23
07 травня 2025 року м. Одеса
Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Пекного А.С., розглянувши у письмовому провадженні заяву ОСОБА_1 про розстрочення виконання судового рішення в адміністративній справі за позовом Головного управління ДПС в Одеській області до фізичної особи-платника податків ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу,
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 10.03.2025 у справі № 420/1072/23 позов Головного управління ДПС в Одеській області до фізичної особи-платника податків ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу задоволено частково.

Стягнуто з фізичної особи-платника податків ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) заборгованість з податку на доходи фізичних осіб, що сплачуються за результатами річного декларування у сумі 83814 (вісімдесят три тисячі вісімсот чотирнадцять) грн 06 коп. на бюджетний рахунок UА0015742, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код 37607526, КБК 11010500, отримувач коштів ГУК в Од. обл./м. Ізмаїл/11010500 та з військового збору, що сплачуються за результатами річного декларування у сумі 7058 (сім тисяч п`ятдесят вісім) грн 68 коп. на бюджетний рахунок UА0015742, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код 37607526, КБК 11011001, отримувач коштів ГУК в Од.обл./м. Ізмаїл/11011001.

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Зазначене рішення суду набрало законної сили 10.04.2025 та Одеським окружним адміністративним судом 11.04.2025 видано виконавчий лист.

25.04.2025 до суду від ОСОБА_1 надійшла заява про розстрочення виконання судового рішення терміном на один рік. Заява обґрунтована скрутним матеріальним становищем заявника.

Ухвалою від 28.04.2025 заяву ОСОБА_1 про розстрочення виконання судового рішення призначено до розгляду у судовому засіданні на 07.05.2025 об 11:00 год. ГУ ДПС в Одеській області встановлено строк для надання заперечень щодо заяви про розстрочення виконання судового рішення до 05.05.2025.

ГУ ДПС в Одеській області 06.05.2025 подано заперечення, в яких позивач з посиланням на норми статті 100 Податкового кодексу України, затвердженого наказом Міністерством доходів і зборів України від 10.10.2013 №574 «Порядку розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) платників податків» стверджує, що прийняття рішення про розстрочення або відстрочення сплати грошових зобов`язань або податкового боргу є виключним правом контролюючого органу та здійснюється на розсуд останнього в межах наданих повноважень з дотриманням встановленої процедури, а у суду відсутні відповідні повноваження.

В судове засідання учасники справи не з`явились, будучі належним чином повідомленими про дату, час і місце судового розгляду.

У запереченнях позивач просить розглянути заяву відповідача без участі його представника.

Заявник та його представник про причини неявки не повідомили.

Згідно із частиною другою статті 378 КАС України, заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення розглядається у двадцятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Ураховуючи викладене, суд вважає за можливе розглянути заяву у порядку письмового провадження.

Оцінюючи наявність підстав для розстрочення виконання рішення, суд виходить з такого.

Статтею 129-1 Конституції України визначено, що судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Відповідно до приписів частини другої статті 14 Кодексу адміністративного судочинства України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Згідно зі статтею 370 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Абзацом 1 частини 1, частиною 2 статті 378 КАС України передбачено, що за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення розглядається у двадцятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Частинами 4 та 5 статті 378 КАС України унормовано, що підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Відповідно до частини 5 статті 378 КАС України відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови.

Отже, нормами Кодексу адміністративного судочинства України не встановлено вичерпного переліку обставин, за наявності яких суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може за заявою сторони відстрочити або розстрочити виконання судового рішення.

Водночас обов`язковою умовою для відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є доведення заявником факту існування обставин, які істотно ускладнюють виконання рішення та/або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення/розстрочення виконання рішення, суд із певною свободою розсуду повинен враховувати майнові інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини кожної сторони у виникненні спору, наявність надзвичайних непереборних подій, інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини (зокрема, але не виключно, відсутність доходів, недостатність майна заявника - фізичної особи (без урахування майна, на яке відповідно до законодавства не може бути звернено стягнення) для своєчасної та у повному обсязі сплати грошового зобов`язання або погашення податкового боргу в повному обсязі чи відсутність у заявника - фізичної особи майна ).

При цьому, питання розстрочення або відстрочення виконання рішення суду знаходяться в площинні процесуального права.

В частині правової оцінки наданих заявником доказів суд повинен дослідити питання про те, чи достатньо наведених заявником обставин для прийняття рішення про розстрочення виконання судового рішення, яким стягнуто податковий борг.

Згідно з частиною 1 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею78 цього Кодексу.

Відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення застосовується з метою зменшення надмірного тягаря на боржника, якщо такий тягар може призвести до виникнення ситуації, за якої виконання судового рішення стане взагалі неможливим.

При розгляді заяв щодо розстрочення виконання судового рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання саме таких строків розтермінування виконання рішення в цілому. Наявність підстав має бути доведена боржником.

Як вбачається із заяви та доданих до неї документів (довідки форми ОК-5), ОСОБА_1 мотивує необхідність розстрочення виконання судового рішення фактично одним реченням, а саме тим, що «підставою для звернення із заявою про розстрочення виконання судового рішення стало те, що у мене скрутне матеріальне становище, на підтвердження чого до заяви додаю довідку форми ОК-5».

Додана до заяви довідка форми ОК-5, яка сформована 13.03.2025 засобами автоматичних систем Пенсійного фонду України, містить такі відомості про суми заробітку ОСОБА_1 , що враховуються для нарахування пенсії: 2002 рік 1410,00 грн; 2004 рік 19540,58 грн; 2005 рік 5861,50 грн; 2006 рік 6419,80 грн; 2007 рік 6906,12 грн; 2008 рік 7806,12 грн; 2009 рік 8777,62 грн; 2010 рік 16273,00 грн; 2011 рік 23273,00 грн; 2012 рік 19523,00 грн; 2014 рік 00,00 грн; 2015 рік 00,00 грн; 2017 рік 3200,00 грн та 2020 рік 588,56 грн.

Доказів того, що заявник не має або не мав інших доходів чи майна, достатнього для погашення податкового боргу до суду не надано.

Отже, з цього можна виснувати, що заявником наразі не обґрунтовано необхідності розстрочення виконання рішення суду та доведено факту існування обставин, які істотно ускладнюють виконання рішення та/або роблять його неможливим, тобто існування підстав для розстрочення виконання рішення суду.

З урахуванням викладеного суд вважає, що у задоволенні заяви про розстрочення виконання рішення суду слід відмовити.

Керуючись статтями 248, 256, 294, 295, 297, 378 КАС України, суд

ухвалив:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про розстрочення виконання судового рішення в адміністративній справі за позовом Головного управління ДПС в Одеській області до фізичної особи-платника податків ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня складання повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя А.С. Пекний