Справа № 640/27974/21
Суддя: Лапій С.М.
Дата ухвалення: 2025-05-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 травня 2025 року справа №640/27974/21

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лапій С.М., розглянувши в м. Києві у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Приватного підприємства «Конвалія-Нерухомість» до Міністерства культури та інформаційної політики України та Департаменту охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа: Громадська організація "Зелена хвилина" про визнання протиправними дій та наказів, зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Приватне підприємство «Конвалія-Нерухомість» з позовом, в якому просить:

визнати протиправними дії Департаменту охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), пов`язані з прийняттям наказу від 05 квітня 2021 р. № 20 "Про занесення об`єктів культурної спадщини до Переліку об`єктів культурної спадщини м. Києва";

визнати протиправними дії Міністерства культури та інформаційної політики України, пов`язані з прийняттям наказу від 26 квітня 2021 № 293 "Про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України";

визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 05 квітня 2021 р. № 20 "Про занесення об`єктів культурної спадщини до Переліку об`єктів культурної спадщини м. Києва";

визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства культури та інформаційної політики України від 26 квітня 2021 № 293 "Про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України";

зобов`язати Департамент охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) вилучити з Переліку об`єктів культурної спадщини м. Києва "Будинок прибутковий" по вул. Хорива, 2-А в Подільському районі м. Києва, "Житловий будинок" по вул. Хорива, 2-Б в Подільському районі м. Києва та "Флігель" по вул. Хорива, 2-В в Подільському районі м. Києва;

зобов`язати Міністерство культури та інформаційної політики України вилучити з Державного реєстру нерухомих пам`яток України "Будинок прибутковий" по вул. Хорива, 2-А, м. Київ, охоронний № 955/1-Кв, "Житловий будинок" по вул. Хорива, 2-Б м. Київ, охоронний № 955/2-Кв, та "Флігель" по вул. Хорива, 2-В м. Київ, охоронний № 955/3-Кв.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.10.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику учасників справи.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.11.2021 до участі у справі залучено Громадську організацію "Зелена хвилина" в якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору, на стороні відповідача.

На виконання положень п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13 грудня 2022 року №2825-ІХ, дана справа отримана Київським окружним адміністративним судом за належністю.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18.10.2024 прийнято справу до провадження та призначено розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання.

Позовні вимоги обґрунтовані протиправністю прийняття оскаржуваних рішень.

Відповідачами до суду подані відзиви на позовну заяву, відповідно до яких проти задоволення позовних вимог заперечують повністю.

Третя особа до суду подала письмові пояснення щодо заявлених позовних вимог, відповідно до яких проти задоволення позовних вимог заперечує.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, Департаментом охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) прийнято наказ від 05 квітня 2021 р. № 20 "Про занесення об`єктів культурної спадщини до Переліку об`єктів культурної спадщиним. Києва", згідно якого до Переліку об`єктів культурної спадщини м. Києва занесено об`єкти згідно з додатком до Наказу № 20, а саме:

- Будинок прибутковий по вулиці Хорива, 2-А;

- Житловий будинок по вулиці Хорива, 2-Б;

- Флігель по вулиці Хорива, 2-В.

Міністерством культури та інформаційної політики України прийняло наказ від 26 квітня 2021 № 293 "Про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України", згідно якого до Державного реєстру нерухомих пам`яток України за категорією місцевого значення занесено об`єкти культурної спадщини у м. Києві згідно з переліком, відповідно до додатку до Наказу № 293, а саме:

- Будинок прибутковий, 1897-1898 pp., м. Київ, вул. Хорива, 2-А, охоронний № 955/1-Кв (далі за текстом позовної заяви "Будинок-2А");

- Житловий будинок, 1830-і, 1875 (перебудова), 1897 (перебудова), м. Київ, вул. Хорива, 2-Б, охоронний № 955/2-Кв (далі за текстом позовної заяви "Будинок- 2Б");

- Флігель, 1887 p., м. Київ, вул. Хорива, 2-В, охоронний № 955/3-Кв (далі за текстом позовної заяви "Будинок-2В").

У той же час, позивач є власником вказаних будинків, що підтверджується Інформаційною довідкою № 256837533 від 17 травня 2021 р. з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна.

Позивач, не погоджуючись з оскаржуваними рішеннями, звернувся до суду за захистом своїх прав.

Надаючи правову оцінку обставинам, що склалися між сторонами, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини з метою її збереження, використання об`єктів культурної спадщини у суспільному житті, захисту традиційного характеру середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь регулює Закон України «Про охорону культурної спадщини» від 08.06.2000 №1805-III (далі по тексту Закон №1805-III) (станом на момент виникнення спірних правовідносин).

Вимогами статті 1 Закону №1805-III визначено, що культурна спадщина - сукупність успадкованих людством від попередніх поколінь об`єктів культурної спадщини; об`єкт культурної спадщини - визначне місце, споруда (витвір), комплекс (ансамбль), їхні частини, пов`язані з ними рухомі предмети, а також території чи водні об`єкти (об`єкти підводної культурної та археологічної спадщини), інші природні, природно-антропогенні або створені людиною об`єкти незалежно від стану збереженості, що донесли до нашого часу цінність з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду і зберегли свою автентичність; щойно виявлений об`єкт культурної спадщини - об`єкт культурної спадщини, який занесено до Переліку об`єктів культурної спадщини відповідно до цього Закону.

При цьому, охорона культурної спадщини - система правових, організаційних, фінансових, матеріально-технічних, містобудівних, інформаційних та інших заходів з обліку (виявлення, наукове вивчення, класифікація, державна реєстрація), запобігання руйнуванню або заподіянню шкоди, забезпечення захисту, збереження, утримання, відповідного використання, консервації, реставрації, ремонту, реабілітації, пристосування та музеєфікації об`єктів культурної спадщини.

Частинами 1, 2 статті 14 Закону №1805-III передбачено, що занесення об`єкта культурної спадщини до Реєстру та внесення змін до нього (вилучення з Реєстру, зміна категорії пам`ятки) провадяться відповідно до категорії пам`ятки: а) пам`ятки національного значення - постановою Кабінету Міністрів України за поданням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини, протягом одного року з дня одержання подання; б) пам`ятки місцевого значення - рішенням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини, за поданням відповідних органів охорони культурної спадщини або за поданням Українського товариства охорони пам`яток історії та культури, інших громадських організацій, до статутних завдань яких належать питання охорони культурної спадщини, протягом одного місяця з дня одержання подання.

Об`єкт культурної спадщини до вирішення питання про його реєстрацію як пам`ятки вноситься до Переліку об`єктів культурної спадщини і набуває правового статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини, про що відповідний орган охорони культурної спадщини в письмовій формі повідомляє власника цього об`єкта або уповноважений ним орган (особу). Переліки об`єктів культурної спадщини затверджуються рішеннями відповідних органів охорони культурної спадщини. Порядок обліку об`єктів культурної спадщини визначає центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини.

Єдину систему обліку об`єктів культурної спадщини незалежно від їх видів та типів визначає Порядок обліку об`єктів культурної спадщини, затверджений наказом Міністерства культури України від 27 червня 2019 року № 501, зареєстрований в Міністерстві юстиції України19.08.2019 р. за № 941/33912) (далі по тексту - Порядок).

Відповідно до пункту 3 Порядку система обліку об`єктів культурної спадщини включає комплекс заходів із взяття на облік об`єкта культурної спадщини, оформлення облікової документації, занесення чи незанесення об`єкта культурної спадщини до Реєстру, ведення Реєстру, інвентаризації об`єктів культурної спадщини, включення до Реєстру об`єкта культурної спадщини, який взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності Законом, формування облікових справ та внесення змін до Реєстру (зміна категорії пам`ятки та вилучення пам`ятки з Реєстру)

При цьому, відповідно до пункту 4 Порядку Ініціаторами розгляду питань занесення об`єкта культурної спадщини до Реєстру, внесення змін до відомостей Реєстру, передбачених абзацами другим - п`ятим пункту 1 розділу V Порядку, та внесення змін до Реєстру (далі - Ініціатор) є:

уповноважений орган - за категорією пам`ятки національного значення; уповноважений орган, Українське товариство охорони пам`яток історії та культури, інші громадські організації, до статутних завдань яких належать питання охорони культурної спадщини - за категорією пам`ятки місцевого значення.

Відповідно до пункту 5 Порядку суб`єктами прийняття рішення про занесення об`єкта культурної спадщини до Реєстру, внесення змін до відомостей Реєстру, передбачених абзацами другим-п`ятим пункту 1 розділу V Порядку, внесення змін до Реєстру відповідно до категорії пам`яток є:

Кабінет Міністрів України - щодо пам`яток національного значення;

Мінкультури - щодо пам`яток місцевого значення.

Взяття на облік об`єкта культурної спадщини врегульовано розділом II Порядку.

Відтак, взяття на облік об`єкта культурної спадщини забезпечують уповноважені органи, повноваження яких поширюється на територію розміщення такого об`єкта, шляхом занесення його до Переліку об`єктів культурної спадщини (далі - Перелік).

Якщо об`єкт розміщений на території двох або більше адміністративно- територіальних одиниць, взяття на облік забезпечується спільним рішенням відповідних уповноважених органів.

Уповноважений орган розглядає питання про занесення об`єкта культурної спадщини до Переліку за власною ініціативою або за зверненням фізичних, юридичних осіб або інших громадських формувань.

Питання про занесення об`єкта культурної спадщини до Переліку розглядається на підставі:

фотофіксації об`єкта: фото загального вигляду, фото об`єкта в контексті (навколишньому середовищі), фото найбільш цінних (характерних) елементів об`єкта, фото рухомих об`єктів (деталей), фото загроз (дії негативних чинників);

історичної довідки, яка містить інформацію про автентичність об`єкта, його цінність з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду, дані історико- архівних досліджень, архітектурних, мистецтвознавчих, бібліографічних та містобудівних вишукувань, складеної у відповідності до вимог пункту 5 розділу III цього Порядку або витяг із наукового звіту дослідника археологічної спадщини.

З матеріалів справи вбачається, що до Департаменту як до уповноваженого органу надійшло звернення Громадської організації «Зелена хвилина » від 01.04.2021 № 05.04-м щодо занесення будівлі на вул. Хорива, 2а, Хорива, 26, Хорива, 2в у Подільському районі до Переліку об`єктів культурної спадщини м. Києва.

Разом з вищезазначеним зверненням Громадської організації «Зелена хвилина», у відповідності до вимог пункту 3 Розділу II Порядку були надані належним чином оформлені документи, а саме: історична довідка, в якій досліджено історію будівель та вказано цінність об`єкта з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду, підписана кандидатом історичних наук Гончаровою К.В. та архітектором Пасічник Є.В., а також фотофіксація об`єкта.

Листом від 29.03.2021 № 3528/6.11.7 Міністерство культури та інформаційної політики України (далі по тексту - МКІП) звернулось до Департаменту з проханням про занесення об`єктів на вул. Хорива, 2А, 2Б, 2В до Переліку об`єктів культурної спадщини м. Києва.

На підставі вищевказаних документів Департаментом було розглянуто питання про занесення вказаного об`єкту до Переліку та пунктами 1, 2, 3 додатку до наказу Департаменту від 05.04.2021 № 20 занесено до Переліку об`єктів культурної спадщини м. Києва.

У додатку до наказу Департаменту від 05.04.2021 № 20 міститься інформація про об`єкт, передбачена пунктом 4 розділу II Порядку, а саме: найменування, власник або уповноважений ним орган (у разі наявності), місцезнаходження, дата утворення, вид, автентичність (збережено, збережено частково), цінність об`єкта з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду.

У відповідності до всіх процедурних вимог, передбачених Порядком, Департаментом належним чином поінформовано власників об`єкту та Міністерство культури та інформаційної політики України.

Щодо тверджень позивача щодо протиправного занесення будівлі на вул. Хоривій, 2 у Подільському районі до Переліку об`єктів культурної спадщини міста Києва, суд зазначає наступне.

Департамент є органом охорони культурної спадщини м. Києва, на який покладені повноваження, що викладені у ст. 6 Закону України «Про охорону культурної спадщини» та у Положенні про Департамент охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 07.03.2018 № 381(у редакції розпорядження № 771 від 29.05.2020) (далі - Положення).

До повноважень Департаменту, що висвітлені у ч. 1 ст. 6 Закону, належать, зокрема:

- здійснення контролю за виконанням цього Закону, інших нормативно- правових актів про охорону культурної спадщини (п. 1);

- подання пропозицій центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України та про внесення змін до нього (п. 2);

- забезпечення захисту об`єктів культурної спадщини від загрози знищення, руйнування або пошкодження (п. 6);

- забезпечення виготовлення, складання і передачі центральному органові виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини наукової документації з описами та фіксацією об`єктів культурної спадщини, а в разі отримання дозволу на їх переміщення (перенесення) -демонтаж із них елементів, які становлять культурну цінність, з метою збереження (п. 7);

- виконання функції замовника, укладення з цією метою контрактів на виявлення, дослідження, консервацію, реставрацію, реабілітацію, музеєфікацію, ремонт, пристосування об`єктів культурної спадщини та інші заходи щодо охорони культурної спадщини.

Повноваження Департаменту, що викладені у Положенні про Департамент у повній мірі відповідають ст. 6 Закону.

Зокрема пунктом 1 Положення визначено, що Департамент є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації). Відповідно до основних завдань, Департамент реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини міста Києва та сприяє збереженню охорони культурної спадщини.

Здійснює свою діяльність на підставі Положення про Департамент, яке затверджено розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 07.03.2018 № 381.

Пунктом 5.25 Положення про Департамент, передбачено, що Департамент забезпечує складення облікової документації на об`єкти культурної спадщини Відповідно до пункту 5.26 встановлено, що Департамент приймає рішення (видає накази) про затвердження переліку об`єктів культурної спадщини, розташованих на території міста Києва, та про занесення об`єктів культурної спадщини до цього переліку в установленому порядку.

Пунктом 5.35 Положення передбачено виконання функції замовника, укладення з цією метою контрактів на виявлення, дослідження, консервацію, реставрацію, реабілітацію, музеєфікацію, ремонт, пристосування об`єктів культурної спадщини та інші заходи щодо охорони культурної спадщини

Пунктом 8 Положення визначено, що Департамент очолює директор, якого призначає на посаду та звільняє з посади Київський міський голова згідно із законодавством про державну службу та погодженням із Міністерством культури України.

Пунктом 9 Положення визначено, зокрема, що директор Департаменту здійснює керівництво діяльністю Департаменту, несе персональну відповідальністю перед Київським міським головою за виконання покладених на Департамент завдань, здійснює повноваження, що випливають з цього Положення.

Делегування повноважень виконавчим органом Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Департаменту здійснюється на підставі, зокрема, Закону України «Про столицю України - місто-герой Київ» та Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Закону України «Про місцеві державні адміністрації».

Частиною 1 статті 5 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що система місцевого самоврядування включає в тому числі виконавчі органи сільської, селищної, міської ради.

Відповідно до часин 1, 2 статті 11 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи.

Виконавчі органи сільських, селищних, міських, районних у містах рад є підконтрольними і підзвітними відповідним радам, а з питань здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади - також підконтрольними відповідним органам виконавчої влади.

Статтею 5 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» визначено, що склад місцевих державних адміністрацій формують голови місцевих державних адміністрацій.

У межах бюджетних асигнувань, виділених на утримання відповідних місцевих державних адміністрацій, а також з урахуванням вимог статті 18 Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності", їх голови визначають структуру місцевих державних адміністрацій.

Типове положення про структурні підрозділи місцевої державної адміністрації та рекомендаційний перелік її структурних підрозділів затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до статті 6 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» на виконання Конституції України, законів України, актів Президента України, актів Кабінету Міністрів України, міністерств та інших центральних органів виконавчої влади, які відповідно до закону забезпечують нормативно-правове регулювання власних і делегованих повноважень, голова місцевої державної адміністрації в межах своїх повноважень видає розпорядження, а керівники структурних підрозділів - накази.

На виконання статті 5 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» постановою КМУ від 26.09.2012 р. № 887 затверджено типове положення про структурний підрозділ місцевої державної адміністрації та методичні рекомендацій з розроблення положення про структурний підрозділ місцевої державної адміністрації у сфері культури затверджених Наказом Міністерства культури України 20.12.2012 № 1560, якими і керувався виконавчий орган Київської міської адміністрації при затвердженні Положення про Департамент охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради.

Відповідно до пункту 1 Типового положення структурний підрозділ місцевої держадміністрації (далі - структурний підрозділ) утворюється головою місцевої держадміністрації, входить до її складу і в межах відповідної адміністративно-територіальної одиниці забезпечує виконання покладених на цей підрозділ завдань.

Пунктом 2 Типового положення передбачено, що структурний підрозділ підпорядкований голові місцевої держадміністрації, а також підзвітний і підконтрольний відповідним міністерствам, іншим центральним органам виконавчої влади.

Відповідно до пункту 4 Типового положення вид структурного підрозділу (департамент, управління, відділ, сектор, інший структурний підрозділ, передбачений законом) та його статус як юридичної особи публічного права визначаються головою місцевої держадміністрації.

Відповідно до пункту 4 Типового положення основним завданням структурного підрозділу є забезпечення реалізації державної політики у визначеній одній чи кількох галузях на відповідній території.

Відповідно до пункту 6 типового положення структурний підрозділ відповідно до визначених галузевих повноважень виконує такі завдання, в тому числі:

1) організовує виконання Конституції і законів України, актів Президента України, Кабінету Міністрів України, наказів міністерств, інших центральних органів виконавчої влади та здійснює контроль за їх реалізацією;

2) забезпечує у межах своїх повноважень захист прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб.

Відповідно до пункту 9 типового положення Структурний підрозділ із статусом юридичної особи публічного права очолює керівник, який призначається на посаду і звільняється з посади головою місцевої держадміністрації згідно із законодавством про державну службу за погодженням з органом виконавчої влади вищого рівня.

Відповідно до пункту 10 типового положення керівник структурного підрозділу, зокрема:

- здійснює керівництво структурним підрозділом, несе персональну відповідальність за організацію та результати його діяльності, сприяє створенню належних умов праці у підрозділі;

- подає на затвердження голові місцевої держадміністрації положення про структурний підрозділ;

- видає у межах своїх повноважень накази, організовує контроль за їх виконанням.

Відповідно до пункту 1.2 методичних рекомендацій з розроблення положення про структурний підрозділ місцевої державної адміністрації у сфері культури Положення про структурні підрозділи з питань культури розробляються на основі Типового положення про структурний підрозділ місцевої державної адміністрації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 вересня 2012 року № 887, та з обов`язковим врахуванням у них галузевих повноважень, необхідних для реалізації державної політики, в тому числі у сфері охорони культурної спадщини.

Відповідно до пункту 1.4 методичних рекомендацій Положення про структурний підрозділ державної адміністрації у сфері культури, утворений як юридична особа публічного права, підлягає державній реєстрації відповідно до Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців".

Відповідно до пункту 1.4 методичних рекомендацій при розробленні положень про структурні підрозділи з питань культури має бути враховано таке:

- підпорядковуються голові відповідної місцевої державної адміністрації, а також підзвітні і підконтрольні Міністерству культури України в межах, передбачених чинним законодавством;

- керуються Конституцією та законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, наказами Міністерства культури України і, відповідно, розпорядженнями голів обласних, Київської та Севастопольської міських, районних, районних в містах Києві та Севастополі державних адміністрацій, актів відповідного органу місцевого самоврядування, прийнятих у межах його компетенції, положенням про структурний підрозділ;

- з урахуванням галузевих повноважень, необхідних для реалізації державної політики у сфері кінематографії, формування та забезпечення реалізації державної політики, в тому числі у сфері охорони культурної спадщини.

Відповідно до статті 40 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» перші заступники та заступники голови, інші посадові особи місцевих державних адміністрацій здійснюють функції і повноваження відповідно до розподілу обов`язків, визначених головами місцевих державних адміністрацій, і несуть відповідальність за стан справ у дорученій сфері перед головою місцевої державної адміністрації, органами виконавчої влади вищого рівня.

Відповідно до ч. 1 статті 10 Закону України «Про столицю України - місто- герой Київ» київська міська та районні в місті ради (у разі їх утворення) мають власні виконавчі органи, які утворюються відповідно Київською міською радою, районними в місті радами (у разі їх утворення), підзвітні та підконтрольні відповідним радам.

Пунктом 3 частини 2 статті 52 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що сільська, селищна, міська рада може прийняти рішення про розмежування повноважень між її виконавчим комітетом, відділами, управліннями, іншими виконавчими органами ради та сільським, селищним, міським головою (у тому числі з метою забезпечення надання адміністративних послуг у строк, визначений законом) в межах повноважень, наданих цим Законом виконавчим органам сільських, селищних, міських рад.

Відповідно до статті 54 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення) рада у межах затверджених нею структури і штатів може створювати відділи, управління та інші виконавчі органи для здійснення повноважень, що належать до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад.

Відділи, управління та інші виконавчі органи ради є підзвітними і підконтрольними раді, яка їх утворила, підпорядкованими її виконавчому комітету, сільському, селищному, міському голові, голові районної у місті ради.

Керівники відділів, управлінь та інших виконавчих органів ради призначаються на посаду і звільняються з посади сільським, селищним, міським головою, головою районної у місті ради одноособово, а у випадках, передбачених законом, - за погодженням з відповідними органами виконавчої влади.

Положення про відділи, управління та інші виконавчі органи ради затверджуються відповідною радою.

Діяльність виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) регламентується розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 08.10.2013 р. № 1810 «Про затвердження Регламенту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)» (зі змінами) (далі - Розпорядження).

Відповідно до Пункту 1.2 розпорядження основні засади організації діяльності виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), його апарату та структурних підрозділів визначаються законами України "Про столицю України - місто-герой Київ", "Про місцеве самоврядування в Україні", "Про місцеві державні адміністрації", міськими цільовими програмами, положеннями про структурні підрозділи виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), рішеннями Київської міської ради, розпорядженнями Київського міського голови, виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та цим Регламентом.

Відповідно до пунктів 3.3, 3.4 глави 3 Розділу XII Регламенту виконавчий орган Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) заслуховує на засіданнях Колегії звіти (інформацію) керівників структурних підрозділів про стан справ у відповідній сфері.

Підготовка матеріалів з таких питань здійснюється у порядку, встановленому главою 2 розділу III Регламенту та Положенням про Колегію виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Керівник структурного підрозділу виконавчого органу звертається до Київського міського голови та першого заступника голови лише у разі, коли вичерпано всі можливості для самостійного розв`язання проблеми в межах наданих йому повноважень.

Крім того, розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 07.03.2018 № 381, яким затверджено Положення Департаменту, підписано головою Київської міської державної адміністрації, тим самим він делегував свої повноваження у частині охорони культурної спадщини відповідному структурному підрозділу виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Наказ, як і розпорядження, по своїй суті є розпорядчим документом, актом організаційно-розпорядчого характеру, що видається суб`єктом у процесі здійснення ним виконавчо-розпорядчої діяльності з метою виконання покладених на нього завдань та здійснення функцій відповідно до наданої компетенції з основної діяльності та спрямований на реалізацію суспільних відносин віднесених до його відання.

Таким чином, Департамент, видаючи наказ «Про занесення об`єктів культурної спадщини до Переліку об`єктів культурної спадщини м. Києва» №20 від 05.04.2021, діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені законодавством України, та реалізував делеговані йому повноваження з метою виявлення та дослідження об`єктів м. Києва та подальшим занесенням їх до реєстру нерухомих пам`яток України.

Делегування повноважень Київської міської державної адміністрації здійснюється відповідно до ст. 6 Закону України «Про охорону культурної спадщини», Закону України «Про столицю України - місто-герой Київ» та Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та положення про Департамент охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), що підписано головою Київської міської державної адміністрації та затверджено його управлінським рішенням (розпорядженням від 07.03.2018 № 381 (у редакції розпорядження № 771 від 29.05.2020) яке було сформовано з урахуванням галузевих повноважень визначених типовим положенням про структурний підрозділ місцевої державної адміністрації та методичними рекомендаціями з розроблення положення про структурний підрозділ місцевої державної адміністрації у сфері культури затверджених Наказом Міністерства культури України 20.12.2012 № 1560.

Позивачем зроблено безпідставний висновок щодо протиправного занесення будівлі на вул. Хорива, 2а, Хорива, 2б, Хорива, 2в у Подільському районі, враховуючи, що Департаментом дотримано всіх процедурних вимог та підстав, викладених вище, для прийняття рішення.

Суд також зазначає, що питання про скасування реєстрації права власності на нежитлові будівлі літ. А, Б, В, Г, Д, Є, Ж, З по вул. Хорива, 2 в м. Києві за ПП "Конвалія-нерухомість", проведену 24.07.2017 державним реєстратором Комунального підприємства "Благоустрій Шевченківського району" Клюковським Максимом Володимировичем на підставі рішення про державну реєстрації прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) №36384694 від 31.07.2017, було предметом дослідження в справі №910/8298/21, за результатами розгляду якої рішенням Господарського суду міста Києва від 17.11.2022, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 13.12.2022, скасовано державну реєстрацію права власності на нежитлові будівлі літ. А, Б, В, Г, Д, Є, Ж, З по вул. Хорива, 2 в м. Києві Приватного підприємства "Конвалія-Нерухомість", проведену 24.07.2017 державним реєстратором КП "Благоустрій Шевченківського району" Клюковським М.В. на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) № 36384694 від 31.07.2017. На це рішення посилався в своїх додаткових поясненнях позивач.

Відповідно до частини четвертої статті 78 КАС України обставини, встановлені судовим рішенням в адміністративній, цивільній або господарській справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

На підставі викладеного у задоволенні позовних вимог про визнання протиправними дії Департаменту охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), пов`язані з прийняттям наказу від 05 квітня 2021 р. № 20 "Про занесення об`єктів культурної спадщини до Переліку об`єктів культурної спадщини м. Києва" та визнання протиправним та скасування наказу Департаменту охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 05 квітня 2021 р. № 20 "Про занесення об`єктів культурної спадщини до Переліку об`єктів культурної спадщини м. Києва", має бути відмовлено.

Інші доводи позивача на підтвердження неправомірності прийняття оскаржуваного наказу Департаменту охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) матеріалами справи не підтверджуються.

В іншій частині позовних вимог, заявлених до Міністерства культури та інформаційної політики України, суд зазначає наступне.

Статтею 13 Закону України «Про охорону культурної спадщини» визначено, що об`єкти культурної спадщини незалежно від форм власності відповідно до їхньої археологічної, естетичної, етнологічної, історичної, мистецької, наукової чи художньої цінності підлягають реєстрації шляхом занесення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України (далі - Реєстр) за категоріями національного та місцевого значення пам`ятки.

Порядок визначення категорій пам`яток встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 22.05.2019 № 452 затверджено «Порядок визначення категорій пам`яток» (далі - Порядок № 452).

Пунктами 4, 5, 6 Порядку № 452 встановлено, що:

об`єкти культурної спадщини, які пропонуються для внесення до Реєстру за категорією місцевого значення, повинні зберегти свою автентичність (пам`ятка повинна значною мірою зберегти свою форму та матеріально- технічну структуру, історичні культурні нашарування) та мати одну або більше з таких ознак:

мали вплив на розвиток культури певного населеного пункту чи регіону;

пов`язані з історичними подіями, віруваннями, життям і діяльністю людей, які зробили значний внесок у розвиток культури певного населеного пункту чи регіону;

є культурною спадщиною національної меншини чи регіональної етнічної групи.

попередню оцінку відповідності об`єкта культурної спадщини ознакам, визначеним у пунктах 3 і 4 цього Порядку, проводить розробник облікової документації, що складається відповідно до Порядку обліку об`єктів культурної спадщини, який затверджується Мінкультури.

відповідність об`єктів культурної спадщини ознакам, передбаченим пунктами 3 і 4 цього Порядку, встановлюється під час їх внесення до Реєстру в установленому законодавством порядку.

Відповідно до Положення про Міністерство культури та інформаційної політики України, яке затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2019 р. №885, МКІП є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сферах культури, державної мовної політики, популяризації України у світі, державного іномовлення, інформаційного суверенітету України (у частині повноважень з управління цілісним майновим комплексом Українського національного інформаційного агентства "Укрінформ") та інформаційної безпеки, а також забезпечує формування та реалізацію державної політики у сферах кінематографії, відновлення та збереження національної пам`яті, міжнаціональних відносин, релігії та захисту прав національних меншин в Україні, мистецтв, охорони культурної спадщини, музейної справи, вивезення, ввезення і повернення культурних цінностей.

Статтею 14 Закону визначено, що занесення об`єкта культурної спадщини до Реєстру та внесення змін до нього (вилучення з Реєстру, зміна категорії пам`ятки) провадяться відповідно до категорії пам`ятки:

пам`ятки місцевого значення - рішенням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини за поданням відповідних органів охорони культурної спадщини або за поданням Українського товариства охорони пам`яток історії та культури, інших громадських організацій, до статутних завдань яких належать питання охорони культурної спадщини, протягом одного місяця з дня одержання подання.

Об`єкт культурної спадщини до вирішення питання про його реєстрацію як пам`ятки вноситься до Переліку об`єктів культурної спадщини і набуває правового статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини, про що відповідний орган охорони культурної спадщини в письмовій формі повідомляє власника цього об`єкта або уповноважений ним орган (особу).

Переліки об`єктів культурної спадщини затверджуються рішеннями відповідних органів охорони культурної спадщини.

Порядок обліку об`єктів культурної спадщини визначає центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини.

Наказом Міністерство культури України від 11.03.2013 № 158, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01.04.2013 за № 528/23060 затверджено Порядок обліку об`єктів культурної спадщини (далі - Порядок № 158).

Відповідно до пункту 4 Розділу І Порядку № 158, Ініціаторами розгляду питань занесення об`єкта культурної спадщини до Реєстру, внесення змін до відомостей Реєстру, передбачених абзацами другим - п`ятим пункту 1 розділу V цього Порядку, та внесення змін до Реєстру (далі - Ініціатор) є:

уповноважений орган - за категорією пам`ятки національного значення;

уповноважений орган, Українське товариство охорони пам`яток історії та культури, інші громадські організації, до статутних завдань яких належать питання охорони культурної спадщини - за категорією пам`ятки місцевого значення.

Пунктом 2 Розділу І Порядку№ 158 встановлено, що уповноважений орган - орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим, обласна, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації.

Пунктом 5 Розділу І Порядку№ 158 визначено, що суб`єктами прийняття рішення про занесення об`єкта культурної спадщини до Реєстру, внесення змін до відомостей Реєстру, передбачених абзацами другим - п`ятим пункту 1 розділу V цього Порядку, внесення змін до Реєстру відповідно до категорії пам`яток є:

Кабінет Міністрів України - щодо пам`яток національного значення;

Мінкультури - щодо пам`яток місцевого значення.

Пунктом 1, 2, 3, 4, 7, 10 Розділу II Порядку№ 158 встановлено, що взяття на облік об`єкта культурної спадщини забезпечують уповноважені органи, повноваження яких поширюється на територію розміщення такого об`єкта, шляхом занесення його до Переліку об`єктів культурної спадщини (далі - Перелік).

Уповноважений орган розглядає питання про занесення об`єкта культурної спадщини до Переліку за власною ініціативою або за зверненням фізичних, юридичних осіб або інших громадських формувань.

Питання про занесення об`єкта культурної спадщини до Переліку розглядається на підставі:

фотофіксації об`єкта: фото загального вигляду, фото об`єкта в контексті (навколишньому середовищі), фото найбільш цінних (характерних) елементів об`єкта, фото рухомих об`єктів (деталей), фото загроз (дії негативних чинників);

історичної довідки, яка містить інформацію про автентичність об`єкта, його цінність з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду, дані історико-архівних досліджень, архітектурних, мистецтвознавчих, бібліографічних та містобудівних вишукувань, складеної у відповідності до вимог пункту 5 розділу III цього Порядку або витяг із наукового звіту дослідника археологічної спадщини.

Рішення про занесення об`єкта культурної спадщини до Переліку приймається у формі розпорядження голови місцевої державної адміністрації або акта Ради міністрів Автономної Республіки Крим.

Об`єкт набуває статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини з дня його внесення до Переліку.

Уповноважений орган зобов`язаний забезпечити складання облікової документації на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини у строк, що не перевищує трьох років з дати занесення об`єкта культурної спадщини до Переліку.

Пунктом 3 розділу III Порядку№ 158 встановлено, що облікова документація складається з:

облікової картки за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку;

історичної довідки;

матеріалів фотофіксації сучасного стану об`єкта: фото загального вигляду, фото об`єкта в контексті (навколишньому середовищі), фото найбільш цінних (характерних) елементів об`єкта, фото рухомих об`єктів (деталей), фото інтер`єрів, фото загроз (дії негативних чинників);

акта стану збереження за формою, наведеною у додатку 2 до цього Порядку.

Розділ IV Порядку№ 158 встановлює порядок занесення об`єкта культурної спадщини до Реєстру.

Пунктом 1, 3, 6 Розділ IV Порядку№ 158 передбачено, що для розгляду питання занесення об`єкта культурної спадщини до Реєстру Ініціатором подаються Мінкультури такі документи:

подання за формою, наведеною у додатку 3 до цього Порядку, засвідчене підписом керівника установи, організації, що виступає Ініціатором; облікова документація.

Якщо за результатами перевірки встановлено, що документи подані в повному обсязі та у відповідності до вимог розділу III цього Порядку, вони підлягають обов`язковому розгляду Експертною комісією у строк, що не перевищує 14 робочих днів.

Мінкультури у строк, що не перевищує 10 робочих днів з дня оформлення протоколу Експертної комісії та з врахуванням її рішень, здійснює одну з таких дій, про що повідомляє Ініціатора:

приймає рішення про занесення об`єкта культурної спадщини до Реєстру за категорією місцевого значення;

готує проект постанови Кабінету Міністрів України про занесення об`єкта культурної спадщини до Реєстру за категорією національного значення;

відмовляє у занесенні об`єкта до Реєстру в зв`язку із невідповідністю його критеріям;

надсилає подані документи на доопрацювання з метою уточнення позицій разом із відповідним протоколом Експертної комісії.

З матеріалів справи встановлено, що до Міністерства культури, молоді та спорту України надійшло подання від ГО «Зелена хвилина» про занесення означених об`єктів до Державного реєстру нерухомих пам`яток України (вхідний реєстраційний Міністерства культури, молоді та спорту України від 17.02.2020 № 169/20.1-20). Дата складання облікової документації - 16.02.2020.

Наказом Міністерства культури, молоді та спорту України від 18.02.2020 року № 852 «Про внесення змін до Державного реєстру нерухомих пам`яток України» за поданням ГО «Зелена хвилина» внесено відомості до Державного реєстру нерухомих пам`яток України щодо пам`ятки культурної спадщини місцевого значення «Садиба міська» по вул. Хорива, 2 у м. Києві в частині зміни назви пам`ятки (назва в новій редакції - «Садиба міська купця И.М. Дмитрієва», охоронний № 955-Кв).

За результатами розгляду на засіданні Експертної комісії з питань обліку об`єктів культурної спадщини (далі - Експертна комісія) Протокол від 29.04.2020 № 2/20, об`єкти: «Прибутковий будинок» по вул. Хорива, 2А, «Житловий будинок» по вул. Хорива, 2Б, «Флігель» по вул. Хорива, 2В визнані такими, що відповідають критеріям пам`яток культурної спадщини та категорії місцевого значення.

Листом МКІП від 29.03.2021 № 3528/6.11.7 Міністерство просило Виконавчий орган Київської міської ради (КМДА) занести до Переліку об`єктів культурної спадщини пам`ятку культурної спадщини місцевого значення «Садиба міська купця Й.М. Дмитрієва» по вул. Хорива, 2 у м. Києві.

Департамент охорони культурної спадщини Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) листом від 08.04.2021 № 006-1073 повідомив Міністерство про занесення об`єктів до Переліку об`єктів культурної спадщини, до вказаного вище листа додано наказ Департаменту охорони культурної спадщини Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 05.04.2021 № 20 «Про занесення об`єктів культурної спадщини до Переліку об`єктів культурної спадщини м. Києва».

Враховуючи викладене, а саме подання ГО «Зелена хвилина» про занесення об`єктів до Державного реєстру нерухомих пам`яток України з обліковою документацією (вхідний реєстраційний Міністерства культури, молоді та спорту України від 17.02.2020 № 169/20.1-20), протокол Експертної комісії з питань обліку об`єктів культурної спадщини від 29.04.2020 № 2/20, наказ Департаменту охорони культурної спадщини Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 05.04.2021 № 20 «Про занесення об`єктів культурної спадщини до Переліку об`єктів культурної спадщини м. Києва», Міністерством культури та інформаційної політики України прийнято наказ від 26.04.2021 № 293 «Про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України», яким Прибутковий будинок» по вул. Хорива, 2А, «Житловий будинок» по вул. Хорива, 2Б, «Флігель» по вул. Хорива, 2В занесені до Державного реєстру нерухомих пам`яток України як пам`ятки історії, архітектури місцевого значення.

Слід зазначити, що Громадські організації, до статутних завдань яких належать питання охорони культурної спадщини, можуть виступати ініціаторами розгляду питань занесення об`єкта культурної спадщини до Реєстру, внесення змін до відомостей Реєстру, як це визначено розділом І Порядку № 158 та статтею 14 Закону України «Про охорону культурної спадщини», при цьому Порядком № 158 подання копії статутних документів до МКІП не передбачається.

Позивач додав до позову Електронну версію облікової документації на оскаржувані пам`ятки, яка дійсно не містить підписів та печаток розробників облікової документації, в обліковій документації наявні документи, що підтверджують науковий ступінь розробників облікової документації.

При цьому друкована версія облікової документації містить підписи розробників облікової документації та копію диплому кандидата історичних наук розробника облікової документації.

Щодо коротких історичних довідок та історичних довідок, відповідач зазначає, що по своїй суті це один і той же документ. В електронній та друкованій версіях документів дійсно відсутні підписи укладачів цих документів.

Друкована версія акту стану збереження містить підпис розробника акту стану збереження, відмітки про причини відсутності власника будівлі та уповноваженої ним особи та копії повідомлення власника та час та дату складання акту стану збереження відсутні.

Протокол Експертної комісії з питань обліку об`єктів культурної спадщини 2/20 від 29.04.2020 у своєму порядку денному містить інформацію про розгляд документації на складові пам`ятки «Садиба купця Й.М. Димитрієва».

Розгляд облікової документації у двох різних пунктах порядку денного, один з яких був додатковий, виникла у зв`язку з необхідністю додатково обговорення вказаного питання. Протоколи Експертної комісії з питань обліку об`єктів культурної спадщини (далі - Експертна комісія) не підлягають затвердженню Науково-методичною радою з питань обліку об`єктів культурної спадщини, зокрема Порядок № 158 не передбачає необхідності затвердження протоколів Експертної комісії.

Облікова документація на оскаржувані пам`ятки містить оцінку автентичності та цінності об`єкта та стислий опис характерних властивостей пам`ятки. Відповідність ознакам пам`ятки, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 22 травня 2019 року № 452 розглядалося на засіданні Експертної комісії, про що є відповідний запис в протоколі.

Щодо охоронних номерів попереднє вилучення оскаржуваних пам`яток Реєстру відбулось шляхом виконання рішенню суду про скасування пунктів додатку до наказу, а не у відповідності до статті 15 Закону України «Про охорону культурної спадщини», у зв`язку з чим відбулось скасування запису у Реєстрі, а не вилучення з Реєстру, що допускає використання попередньо присвоєних охоронних номерів.

Враховуючи викладене, занесення пам`ятки до Державного реєстру відбулось у відповідності до норм чинного законодавства у сфері охорони культурної спадщини, зокрема статті 14 Закону України «Про охорону культурної спадщини», Порядку визначення категорій пам`яток, який затверджено Постановою Кабінету Міністрів України від 22.05.2019 № 452 та Порядку обліку об`єктів культурної спадщини, затвердженим наказом Міністерства культури України від 11.03.2013 року № 158 (у редакції наказу Міністерства культури України від 27.06.2019 р. № 501), зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 01.04.2013 року за № 528/23060.

Таким чином, суд приходить до висновку, що Міністерство культури та інформаційної політики України при прийнятті наказу №293 від 26.04.2021 "Про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України" діяло на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, а тому у задоволенні позовних вимог ПП «Конвалія-Нерухомість» заявлених до Міністерства культури та інформаційної політики України має бути відмовлено.

Інші доводи позивача на підтвердження неправомірності прийняття оскаржуваного наказу Міністерства культури та інформаційної політики України матеріалами справи не підтверджуються.

Оскільки судом визнано правомірними накази Міністерства культури та інформаційної політики України та Департаменту охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), задоволеними не можуть бути позовні вимоги про зобов`язання Департамент охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) вилучити з Переліку об`єктів культурної спадщини м. Києва "Будинок прибутковий" по вул. Хорива, 2-А в Подільському районі м. Києва, "Житловий будинок" по вул. Хорива, 2-Б в Подільському районі м. Києва та "Флігель" по вул. Хорива, 2-В в Подільському районі м. Києва та зобов`язання Міністерство культури та інформаційної політики України вилучити з Державного реєстру нерухомих пам`яток України "Будинок прибутковий" по вул. Хорива, 2-А, м. Київ, охоронний № 955/1-Кв, "Житловий будинок" по вул. Хорива, 2-Б м. Київ, охоронний № 955/2-Кв, та "Флігель" по вул. Хорива, 2-В м. Київ, охоронний № 955/3-Кв.

Згідно з частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною першою статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини другої статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (частини перша та друга статті 76 Кодексу адміністративного судочинства України).

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Таким чином, у задоволенні позовних вимог Приватного підприємства «Конвалія-Нерухомість» має бути відмовлено повністю.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд керується приписами частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до якої судові витрати підлягають відшкодуванню стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень, лише при задоволенні позову.

У зв`язку із тим, що у задоволенні позовних вимог відмовлено, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись ст. ст. 241-246, 255, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, Київський окружний адміністративний суд, -

в и р і ш и в :

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лапій С.М.