Справа № 320/32305/23
Суддя: Лапій С.М.
Дата ухвалення: 2025-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 квітня 2025 року №320/32305/23

Київський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Лапія С.М.,

суддів Щавінського В.Р., Василенко Г.Ю.

за участі: секретаря судового засідання Скибун К.А.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача Лемешева Р.О.,

представників третіх осіб: Нетреби Ю.В., Вовк А.В., Паньківа В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві за правилами загального позовного провадження справу за адміністративним позовом гр. ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, треті особи: Міністерство фінансів України, Міністерство розвитку громад та територій України, Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся громадянин ОСОБА_1 з позовом, в якому просить, з урахуванням заяви про зміну предмету позову:

визнати протиправною бездіяльність Кабінету Міністрів України щодо незабезпечення розроблення органами місцевого самоврядування комплексних планів просторового розвитку території територіальної громади та необхідних задля цього базових державних топографічних карт масштабу 1:10000 територій областей, що необхідно здійснити задля ефективного упровадження на законних підставах відновлення України, яке має відбуватися лише шляхом успішного упровадження реформи децентралізації, земельної реформи, здійснення цивільного захисту населення у воєнний і мирний час та відбудови зруйнованих бойовими діями територій;

зобов`язати Кабінет Міністрів України забезпечити розроблення органами місцевого самоврядування комплексних планів просторового розвитку території територіальної громади та необхідних задля цього базових державних топографічних карт масштабу 1:10000 територій областей, що необхідно здійснити задля ефективного упровадження на законних підставах відновлення України, яке має відбуватися лише шляхом успішного упровадження реформи децентралізації, земельної реформи, здійснення цивільного захисту населення у воєнний і мирний час та відбудови зруйнованих бойовими діями територій.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 16.11.2023 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що 01.09.2023 звернувся до Кабінету Міністрів України із заявою щодо необхідності задля законного відновлення України вжиття Кабінетом Міністрів України заходів із забезпечення розроблення комплексних планів розвитку територіальних громад та топографічних карт областей, фінансування чого передбачено Угодою з Міжнародним банком реконструкції та розвитку.

У відповідь позивач отримав лист Секретаріату Кабінету Міністрів України, у якому повідомлено про перенаправлення його звернення до третіх осіб для розгляду та надання відповіді.

Позивач переконаний, що такими діями Кабінетом Міністрів України допущено протиправну бездіяльність, яка полягає в ухиленні від контролю за діяльністю міністерств, інших органів виконавчої влади, невжитті заходів щодо усунення недоліків у роботі органів виконавчої влади, тобто положень Законів України «Про Кабінет Міністрів України» та «Про звернення громадян» (в частині обов`язку об`єктивного, всебічного розгляду та перевірки заяв, прийняття за їх результатами рішень, недопущення безпідставної передачі заяви для розгляду іншим органам).

Порушення відповідачем права позивача на звернення до органів державної влади із заявою потягло, на думку останнього, порушення встановленого статтею 38 Конституції України права брати участь в управлінні державними справами, здійсненні контролю у фінансово-економічній сфері.

Відповідачем до суду подано відзив на позовну заяву, відповідно до якого проти задоволення позовних вимог заперечує повністю.

Треті особи до суду подали письмові пояснення, відповідно до яких проти задоволення позовних вимог заперечують.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, ОСОБА_1 01.09.2023 звернувся до Прем`єр міністра України Шмигаля Д.А. із заявою №01/09 щодо необхідності задля законного відновлення України вжиття Кабінетом Міністрів України заходів із забезпечення розроблення комплексних планів розвитку територіальних громад та топографічних карт областей, фінансування чого передбачено Угодою з Міжнародним банком реконструкції та розвитку.

Листом від 05.09.2023 №Г-12450/26-23/2 Секретаріат Кабінету Міністрів України повідомив позивача, що його лист надіслано до Міністерства розвитку громад та територій України, Державній службі України з питань геодезії, картографії та кадастру 05.09.2023 за № Г-12450/26-23/1 відповідно до частини третьої статті 7 Закону України «Про звернення громадян» для розгляду і надання відповіді.

Позивач, вважаючи протиправною бездіяльність відповідача, звернувся до суду за захистом своїх прав.

Надаючи правову оцінку обставинам, що склалися між сторонами, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною третьою статті 7 Закону України «Про звернення громадян» якщо питання, порушені в одержаному органом державної влади, місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями незалежно від форм власності, об`єднаннями громадян або посадовими особами зверненні, не входять до їх повноважень, воно у термін не більше п`яти днів пересилається ними за належністю відповідному органу або посадовій особі, про що повідомляється заявник.

Відповідно до частини четвертої статті 7 Закону України «Про звернення громадян» забороняється направляти скарги громадян для розгляду тим органами або посадовим особам, дії чи рішення яких оскаржуються.

Згідно з положеннями частини першої статті 15 Закону України «Про звернення громадян» органи державної влади, місцевого самоврядування та їх посадові особи, керівники та посадові особи підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, до повноважень яких належить розгляд заяв (клопотань), зобов`язані об`єктивно та вчасно розглядати їх, перевіряти викладені у них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства і забезпечувати їх виконання, повідомляти громадян про наслідки розгляду заяв.

Відповідно до підпункту 33 пункту 17 Положення про Секретаріат Кабінету Міністрів України, затвердженого постановою КМУ від 12.08.2009 №850 (зі змінами) структурні підрозділи Секретаріату відповідно до основних завдань, визначених цим Положенням, та з питань, що належать до їх компетенції, організовують та здійснюють в установленому порядку розгляд звернень громадян, адресованих КМУ, Прем`єр-міністру України.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 звернувся до Кабінету Міністрів України із листом від 01.09.2023 №01/09 у якому зазначив про необхідність вжиття в межах повноважень заходів щодо забезпечення розроблення комплексних планів просторового розвитку території територіальної громади та необхідних задля цього базових державних топографічних карт масштабу 1:10000 територій областей, що необхідно здійснити задля ефективного упровадження на законних підставах відновлення України, яке має відбуватися лише шляхом успішного упровадження реформи децентралізації, земельної реформи, здійснення цивільного захисту населення у воєнний і мирний час та відбудови зруйнованих бойовими діями територій

Листом Секретаріат Кабінету Міністрів України від 05.09.2023 №Г-12450/26-23/2 повідомив про опрацювання звернення ОСОБА_1 та надіслав за належністю до Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України та Державної служби з питань геодезії, картографії та кадастру відповідно до частини третьої статті 7 Закону України «Про звернення громадян» для розгляду і надання йому відповіді.

Отже, ураховуючи вказані положення законодавства, Секретаріатом Кабінету Міністрів України належним чином опрацьовано звернення, з яким звернувся позивач до Кабінету Міністрів України.

Верховний Суд у постанові від 14.04.2019 у справі № 342/158/17 дійшов наступних висновків щодо визнання протиправною бездіяльності, а саме: як протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень треба розуміти зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу/його посадової особи, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи в невчиненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними й реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

Для визнання бездіяльності протиправною недостатньо одного лише факту неналежного та/або несвоєчасного виконання обов`язкових дій. Важливими є також конкретні причини, умови та обставини, через які дії, що підлягали обов`язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були виконані чи були виконані з порушенням строків. Крім того, потрібно з`ясувати юридичний зміст, значимість, тривалість та межі протиправної бездіяльності, фактичні підстави її припинення, а також шкідливість/протиправність бездіяльності для прав та інтересів заінтересованої особи.

Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 23.04.2021 у справі № 440/2568/20.

Крім того, як вбачається із змісту звернення позивача від 01.09.2023, останній зазначає, що відповідачем не було вжито заходів на виконання Угоди про позику (Програма «Прискорення приватних інвестицій у сільське господарство») між Україною та Міжнародним банком реконструкції та розвитку від 27.08.2019 року (далі - Угода).

З цього приводу слід зазначити, що Угодою про позику між Україною та Міжнародним банком реконструкції та розвитку від 27.08.2019 № 8973-UA, яка набрала чинності 20 травня 2020 року, передбачено впровадження проекту «Програма «Прискорення приватних інвестицій у сільське господарство» (далі - Проект), у межах виконання якого Держгеокадастр визначено відповідальним за реалізацію показника DLI 2.3 «Покращення захисту прав ринку землі та іпотечного кредитування» з індикатором виконання DLR «Ортофотоплани та топографічні карти масштабу 1:10 000».

Пунктом 2 Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14 січня 2015 року № 15 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 09 грудня 2021 року № 1302), визначено, що Держгеокадастр у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України, прийнятими відповідно до Конституції.

На виконання доручення Прем`єр-міністра України від 18.10.2019 № 36395/0/1-19 щодо своєчасної організації виконання робіт із створення ортофотопланівта 3D-моделі рельєфу місцевості Держгеокадастром тричі оголошувалась процедура закупівлі послуг з аерофотозйомки, створення цифрових ортофотопланів масштабу 1:10 000 і цифрових моделей рельєфу на територію України (далі - Послуга) (інформацію оприлюднено в електронній системі закупівель за номерами ID: (UA-2019-11-26-001209-с, UA-2020-02-18-001355-с та UA- 2020-10-08-011061-а).

Закупівлю Послуги вперше було відмінено у зв`язку з поданням для участі в торгах менше двох тендерних пропозицій. Вдруге закупівлю Послуги визнано такою, що не відбулася, у зв`язку із скороченням видатків на здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг.

За результатами втретє проведеної процедури закупівлі (послуги з постачаннями цифрових ортофотопланів масштабу 1:10000 на територію України) між Держгеокадастром і ТOB «Авіаційний розрахунковий центр» було укладено Договір про надання послуг від 22.12.2020 № 77-Г. У зв`язку із закінченням договору роботи не виконувались, кошти повернуто до Державного бюджету України.

На підставі вимог постанов Кабінету Міністрів України від 01 квітня 2022 року № 401 «Про спрямування коштів до резервного фонду державного бюджету» та від 12 квітня 2022 року № 438 «Деякі питання фінансового забезпечення підтримки підприємництва, зокрема сільськогосподарських товаровиробників, в умовах воєнного стану» видатки на виконання зазначених заходів було скорочено.

У межах виконання Проекту Держгеокадастром 30 вересня 2022 року розпочато процедуру закупівлі послуг «Створення та оновлення топографічних карт: створення (оновлення) державної базової топографічної карти масштабу 1:10000 (топографогеодезичні роботи)» на частину території України площею 4887,86 кв. км на загальну суму 16 130,0 тис. гривень. У зв`язку з невідповідністю вимог учасника технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам замовника процедуру закупівлі послуги було відхилено.

Унаслідок військової агресії російської федерації в Україні у 2022 році та з метою забезпечення максимального ефекту від реалізації Проекту Мінфін звернувся до Світового банку з проханням розглянути можливість проведення його реструктуризації, зокрема в частині оптимізації діючих індикаторів і введення нових індикаторів стосовно програми підтримки доступу аграрних виробників до кредитів та фінансування пріоритетних програм на підтримку сільськогогосподарства у 2023 році.

У зв`язку з реструктуризацією Проекту 28.03.2023 внесено зміни до Угоди про позику шляхом видалення показника DLI 2.3.

Отже, вказане вище свідчить про відсутність протиправної бездіяльності відповідача з приводу виконання Угоди, оскільки, як зазначає відповідач, організація виконання її умов здійснюється поетапно та, наразі, виключений показник DLI 2.3 «Покращення захисту прав на ринку землі та ринку іпотеки» з Угоди, що є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову щодо визначення бездіяльності Кабінету Міністрів України щодо невжиття в межах повноважень заходів стосовно забезпечення розроблення комплексних планів просторового розвитку територій територіальної громади та необхідних задля цього базових державних топографічних карт масштабу 1:10000 територій областей, що необхідно здійснити задля ефективного упровадження на законних підставах відновлення України, яке має відбуватися лише шляхом успішного упровадження реформи децентралізації, земельних реформ, здійснення цивільного захисту населення у воєнний і мирний час та відбудови зруйнованих бойовими діями територій.

Щодо стану реалізації спільного зі Світовим банком проекту «Програма «Прискорення приватних інвестицій у сільське господарство», слід зазначити, що 27 серпня 2019 року з метою реалізації системного проекту «Програма «Прискорення у приватних інвестицій у сільське господарство» підписано Угоду про позику (проект «Програма «Прискорення приватних інвестицій у сільське господарство») між Україною та Міжнародним банком реконструкції та розвитку № 8973-UA, обсяг позики за яким становить 200 млн дол. США.

Відповідно до розділу 4.01 Статті IV Угоди про позику додатковою умовою набрання нею чинності було затвердження Міністерством фінансів України Операційного посібника Проекту у спосіб, прийнятний для Світового банку.

На виконання Угоди про позику та з метою якісного і належного виконання заходів з реалізації Проекту прийнято наказ Міністерства фінансів України від 05 травня 2020 року № 190 «Про затвердження Рекомендаційно-технічного операційного посібника для управління Проектом «Програма «Прискорення приватних інвестицій у сільське господарство» (далі - Посібник).

Після здійснення внутрішньодержавних процедур та направлення Висновку Мін`юсту Світовий банк листом від 20.05.2020 № 2020/05/13-2 (додається) повідомив про набрання чинності Угодою про позику 20 травня 2020 року.

Отже, фактична реалізація Проекту розпочалася 20 травня 2020 року.

Проект впроваджується з використанням нового фінансового продукту «Програма кредитування з прив`язкою до результатів (PforR)», який ґрунтується на конкретних результатах, прив`язаних до освоєння коштів (далі - DLRs), після досягнення яких кошти позики надходять до загального фонду державного бюджету (конкретна сума за кожним DLR визначена в Угоді про позику) та спрямовуються на його фінансування.

Порядком підготовки, реалізації, проведення моніторингу та завершення реалізації проектів економічного і соціального розвитку України, що підтримуються міжнародними фінансовими організаціями, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 27.01.2016 № 70 (далі - Порядок), визначено, що системний проект - це проект, спрямований на підтримку проведення реформ в Україні, в рамках якого позика та/або грант на бюджетну підтримку, що надходить єдиним траншем або за результатами досягнення відповідних індикаторів, визначених договором України з МФО, зараховується до загального фонду державного бюджету для його фінансування.

Згідно з підпунктом 1 пункту А розділу І додатка 2 Угоди про позику Мінфін несе відповідальність за загальну реалізацію, моніторинг та оцінку Проекту.

Безпосередніми Виконавцями заходів Проекту, спрямованих на досягнення показників, прив`язаних до виплат (далі - DLI), визначених Угодою про позику, були, крім інших, Мінрегіон та Держгеокадастр (далі - Виконавці Проекту). Згідно з Додатком 4 до Угоди про позику Держгеокадастр був відповідальним за виготовлення ортофотографій у масштабі 1:10000, зроблених для визначеної кількості областей, Мінрегіон - за розроблення комплексних планів просторового розвитку території територіальної громади (далі - КППРТТГ) для 600 територіальних громад (за весь період реалізації Проекту).

Разом з тим, Законом України від 17.06.2020 № 711-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо планування використання земель» Кабінету Міністрів України доручено щороку під час підготовки проекту закону про Державний бюджет України на відповідний рік передбачати субвенцію з державного бюджету місцевим бюджетам на розроблення КППРТТГ.

Слід відмітити, що розроблення КППРТТГ мало здійснюватися, зокрема, на підставі виготовлених Держгеокадастром ортофотографій.

Контроль за реалізацією Угоди про позику здійснюється Мінфіном шляхом моніторингу її виконання та щопіврічного звітування перед Кабінетом Міністрів України та Офісом Президента України стосовно стану реалізації Проекту, піврічного спільного зі Світовим банком огляду стану реалізації Проекту, інформування Кабінету Міністрів України, у тому числі про проблемні питання, що виникли під час реалізації Проекту, інформування МЗС про стан виконання Угоди про позику, участі у роботах місій Світового банку з питань впровадження Проекту та моніторингу виконання заходів, визначених під час роботи місій Світового банку. Відповідно до Порядку інформація про результати виконання системного проекту подається Кабінетові Міністрів України та Офісу Президента України в рамках щопіврічної звітності.

Статтею 3.01. Угоди про позику визначено, що Позичальник (Україна) заявляє про своє зобов`язання досягти цілей Програми. З цією метою Позичальник через Міністерство фінансів та Установи-учасниці повинен виконувати Програму згідно з положеннями Статті V загальних умов та Додатка 2 до цієї Угоди.

З метою реалізації Проекту та відповідно до підпункту і пункту 2 частини А розділу І додатку 2 до Угоди про позику щодо створення та підтримки протягом реалізації Проекту управління Програмою наказом Мінфіну від 05.10.2020 № 598 «Про внесення зміни до Структури та чисельності працівників структурних підрозділів апарату Міністерства фінансів України» створено відділ проведення моніторингу та контролю за реалізацією проектів, до повноважень/функцій якого належить здійснення роботи, пов`язаної з виконання Міністерством функцій Групи управління проектом «Програма «Прискорення приватних інвестицій у сільське господарство».

На виконання підпункту ііі пункту 2 частини А розділу І додатка 2 до Угоди про позику щодо утворення та підтримки діяльності протягом реалізації Проекту Стратегічної робочої групи для підтримки розвитку сектору сільського господарства та агробізнесу наказом Мінфіну від 10.09.2020 № 559 утворено Стратегічну робочу групу для підтримки розвитку сектору сільського господарства і агробізнесу в рамках Проекту, затверджено склад та положення про її діяльність. До складу згаданої Стратегічної робочої групи входять, зокрема, представники Секретаріату Кабінету Міністрів України, Мінфіну та Виконавців Проекту.

Відповідно до пункту 1 частини В розділу І додатка 2 до Угоди про позику Проект впроваджується згідно з Посібником, який містить визначення відповідних процедур управління Проектом, а також технологію та послідовність його впровадження, затверджений наказом Мінфіну від 05 травня 2020 року № 190.

Виконавцями Проекту були затверджені власні операційні посібники щодо реалізації Проекту в частині закріплених за ними заходів.

Частиною А Розділу III додатка 2 до Угоди про позику встановлено, що Позичальник надає Банку Звіт про виконання Програми не пізніше ніж через один місяць після закінчення кожного календарного семестру, стосовно кожного календарного семестру.

На виконання Угоди про позику, Порядку та Посібника Мінфін як координатор Проекту/відповідальний за загальну реалізацію, моніторинг та оцінку Проекту направляв Кабінету Міністрів України та Світовому банку звіти, підготовлені на підставі інформації Виконавців Проекту.

Відповідно до Порядку Мінфін листами від 31.01.2024 № 19050-01-3/3014, від 10.02.2023 року № 19050-01-1/4045, від 01.02.2022 № 19050-01-3/3008 та від 05.02.2021 № 19030-04-3/3618 (листи додаються) надав Кабінету Міністрів України інформацію про результати виконання індикаторів в рамках реалізації Проекту.

Щодо фінансування заходів проекту «Програма «Прискорення приватних інвестицій у сільське господарство» у 2020, 2021 та 2022 роках, слід зазначити, що Виконання DLRs кожним з Виконавців Проекту, у тому числі Мінрегіоном та Держгеокадастром, здійснювалося в межах річних планових призначень, передбачених у загальному фонді державного бюджету на відповідний рік за відповідною бюджетною програмою, за рахунок їх власної інституційної спроможності.

Водночас на виконання Угоди про позику та з метою забезпечення фінансування заходів Проекту, спрямованих на досягнення DLI, у грудні 2020 року Україна отримала кошти авансу позики в розмірі 18,5 млн дол. США.

З метою визначення механізму використання коштів авансу позики МБРР та його розподілу між Виконавцями Проекту прийнято Порядок використання коштів, передбачених у державному бюджеті за програмою «Прискорення інвестицій у сільське господарство України», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2020 р. № 914, та розпорядження Кабінету Міністрів України від 18 листопада 2020 р. № 1454-р «Про розподіл частини бюджетних призначень, передбачених у 2020 році за програмою «Прискорення інвестицій у сільського господарство України» (далі - розпорядження Уряду № 1454-р).

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» (із змінами) та розпорядження Уряду № 1454-р Мінекономіки (Держгеокадастру) за бюджетною програмою 1202620 «Проведення інвентаризації земель та оновлення картографічної основи Державного земельного кадастру» було передбачено видатки в обсязі 547 294,8 тис. грн, з яких, зокрема, на створення та оновлення топографічних карт і планів передбачалось 99 148,9 тис. грн за загальним фондом та 229 890,8 тис. грн. - за спеціальним фондом (кошти авансу позики).

При цьому слід зазначити, що кошти авансу позики є додатковим фінансуванням для виконання DLI до обсягу коштів, які передбачені у державному бюджеті України на відповідний рік. Відповідно до Звіту про виконання паспорта згаданої бюджетної програми на 2020 рік касові видатки становили 32 158,5 тис. грн, однак на заходи щодо створення та оновлення топографічних карт і планів видатки не здійснювалися.

Згідно із обґрунтуваннями вказаного Звіту відхилення між затвердженим обсягом та касовими видатками, зокрема за загальним фондом державного бюджету спричинено тривалим проведенням тендерних процедур (зміщення часових рамок тендерів унаслідок скарг до Антимонопольного комітету України), у зв`язку з чим переможець торгів об`єктивно не зміг виконати вимоги договору.

Оскільки запит від Мінрегіону на отримання коштів авансу позики до Мінфіну не надходив, додаткові видатки на заходи щодо розроблення КППРТТГ у 2020 році Мінрегіону не передбачалися.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет на 2021 рік» Мінрегіону за програмою 2761230 «Субвенція з державного бюджету місцевим бюджетам на розроблення комплексних планів просторового розвитку територій територіальних громад» передбачалися видатки в обсязі 62 550,0 тис, грн для розроблення у 2021 році 50 таких планів. Порядок та умови надання субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на розроблення КППРТТГ та її розподіл міжобласними бюджетами затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 28.07.2021 № 853.

Згідно із Законом України «Про Державний бюджет на 2021 рік» (зі змінами) Держгеокадастру за програмою 2803620 «Проведення інвентаризації земель та оновлення картографічної основи Державного земельного кадастру» передбачалося у загальному фонді державного бюджету видатки в обсязі 237 842,7 тис. грн, у тому числі на заходи зі створення та оновлення топографічних карт і планів.

За інформацією Держгеокадастру передбачені кошти на оновлення картографічної основи Державного земельного кадастру не використовувалися у зв`язку із відміною процедури закупівлі. Підстави для відміни тендеру чи визнання тендеру таким, що не відбувся, передбачені частиною 1 розділу 6 тендерної документації та статтею 32 Закону України «Про публічні закупівлі».

Законом України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» та згідно розпорядження Уряду № 1454-р Мінагрополітики (Держгеокадастру) за бюджетною програмою 2803620 «Проведення інвентаризації земель та оновлення картографічної основи Державного земельного кадастру» на 2022 рік передбачено видатки у сумі 237842,7 тис. грн за загальним фондом та 337 490,8 тис. грн - за спеціальним фондом, утому числі на заходи зі створення та оновлення топографічних карт і планів.

Проте, постановою Кабінету Міністрів України від 01.04.2022 № 401 «Про спрямування коштів до резервного фонду державного бюджету» у межах скорочення видатків загального фонду Державного бюджету України на 2022 рік, передбачених головним розпорядникам коштів державного бюджету, передбачено, зокрема, скорочення видатків загального фонду за бюджетною програмою 2803620 «Проведення інвентаризації земель та оновлення картографічної основи Державного земельного кадастру» у розмірі 221 658,0 тис. грн (у тому числі видатки споживання -138 962,1 тис. грн, видатки розвитку - 82 965,9 тис. гривень).

Крім того, підпунктом 1 пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України від 12.04.2022 № 438 «Деякі питання фінансового забезпечення підтримки підприємництва, зокрема сільськогосподарських товаровиробників, в умовах воєнного стану» встановлено, що відповідно до абзацу другого підпункту 2 пункту 22 розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Бюджетного кодексу України скоротити видатки спеціального фонду державного бюджету (джерелом формування якого є визначені пунктом 1 цієї постанови надходження), передбачені, зокрема, Міністерству аграрної політики та продовольства (Державній службі з питань геодезії, картографії та кадастру) за бюджетною програмою 2803620 «Проведення інвентаризації земель та оновлення картографічної основи Державного земельного кадастру» на суму 354 795,9тис. грн (у тому числі видатки споживання - 80 600,4 тис. грн, видатки розвитку - 274195,5 тис. гривень).

Водночас, за бюджетною програмою 2803620 «Проведення інвентаризації земель та оновлення картографічної основи Державного земельного кадастру» залишились видатки у сумі 16 184,7 тис. гривень. Бюджетні призначення у сумі 16 184,7 тис. грн не використано на оновлення картографічної основи Державного земельного кадастру через відміну спрощеної закупівлі у зв`язку із відхиленням пропозиції єдиного учасника спрощеної закупівлі, оскільки пропозиція учасника не відповідала умовам, визначеним в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, та вимогам до предмета закупівлі.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» Мінрегіону передбачено за бюджетною програмою 2761230 «Субвенція з державного бюджету місцевим бюджетам на розроблення комплексних планів просторового розвитку територій територіальних громад» кошти у сумі 187,65 млн грн. на розроблення 150 таких планів.

Військове вторгнення 24.02.2022 російської федерації на територію України завдали серйозного удару українській економіці, що безумовно позначилося на виконанні будь яких бюджетних програм, а також втілення міжнародних проектів.

Постановою Кабінету Міністрів України від 10.03.2022 № 245 «Про спрямування коштів до резервного фонду державного бюджету» видатки Мінрегіону за вказаною бюджетною програмою у 2022 році були скорочені в повному обсязі і спрямовані до резервного фонду державного бюджету.

З метою ефективного використання коштів субвенції регіонами на законодавчому рівні установлено, що на кінець 2021 та 2022 років як виняток з положень частини дванадцятої статті 23 та частин першої і другої статті 57 Бюджетного кодексу України залишки коштів за цією субвенцією, наданою з державного бюджету у 2021 році, зберігаються на рахунках відповідних місцевих бюджетів для здійснення відповідних витрат у 2022 та 2023 роках з урахуванням їх цільового призначення (закони України від 02.12.2021 № 1931-IX «Про внесення змін до Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» та від 18.10.2022 № 2675-ІХ «Про внесення змін до Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік»).

Слід зазначити, що наприкінці 2022 року Мінрегіон зазнав реорганізації шляхом приєднання до Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України, де Мінінфраструктури є правонаступником майна, прав і обов`язків Мінрегіону (постанова Кабінету Міністрів України від 02.12.2022 № 1343 «Деякі питання оптимізації системи центральних органів виконавчої влади»),

У 2023 році за результатами реструктуризації Проекту Мінрегіон було виключено з Виконавців Проекту.

Представник відповідача зазначає, що на сьогодні для здійснення заходів з розроблення КППРТТГ потрібні актуалізовані картографічні основи, у тому числі ортофотознімки і топографічні плани у масштабі 1:10000, які через окупацію частини території України та веденням активних бойових дій зробити неможливо. Відповідно, кошти у законі про Державний бюджет України на 2023 та 2024 роки не передбачалися.

Таким чином, як стверджує представник відповідача, повернутися до розгляду порушеного питання можливо лише після закінчення військової агресії російської федерації проти України.

Щодо реструктуризації проекту «Програма «Прискорення приватних інвестицій у сільське господарство», слід зазначити, що Перша реструктуризація проекту «Програма «Прискорення приватних інвестицій у нільське господарство»: 13.09.2021 підписано Лист про внесення змін до Угоди про позику. Ключові зміни до Угоди про позику стосувалися, зокрема, зміни Виконавців Проекту за окремими показниками (DLIs) та результатами, прив`язаними до освоєння коштів (DLRs) у зв`язку із оптимізацією у 2019 році системи ЦОВВ та перерозподілом повноважень і функцій між ЦОВВ, які беруть участь у Проекті; перенесення окремих результатів, які первинно передбачені в одних DLIs, до інших; коригування строків досягнення DLIs через затримки, пов`язані із набранням чинності Угодою про позику, недостатністю нормативної бази для виконання окремих заходів, а також необхідністю перегляду обсягів фінансування, передбачених відповідними бюджетними програмами, для досягнення DLIs, з метою фінансування першочергових заходів, спрямованих на запобігання негативним наслідкам, спричиненим виникненням і поширенням коронавірусної хвороби (COVID - 19); уточнення змісту DLRs щодо річних надходжень, зібраних органами місцевого самоврядування за оренду земель.

Друга реструктуризація проекту «Програма «Прискорення приватних інвестицій у - сільське господарство»: 31.03.2022 підписано Лист про внесення змін до Угоди про позику (додається), яким суму авансу позики в рамках Проекту збільшено до 50,0 млн дол. США та надано можливість отримати аванс позики у сумі 31,0 млн дол. США і спрямувати його до загального фонду державного бюджету (без спрямування Виконавцям Проекту).

Кошти авансу спрямовано до загального фонду державного бюджету для фінансування першочергових видатків відповідно до вимог бюджетного законодавства.

Третя реструктуризація проекту «Програма «Прискорення приватних інвестицій у сільське господарство»: 28.03.2023 підписано зміни до Угоди про позику (додається), згідно з якими, зокрема, оптимізовано діючі DLRs, введено нові DLRs, виключено окремих Виконавців Проекту, які не забезпечили впродовж реалізації Проекту виконання передбачених DLRs, у тому числі Мінрегіон.

Як зазначено вище, у порядку реагування на звернення ОСОБА_1 листом Секретаріату Кабінету Міністрів України від 05.09.2023 №Г-12450/26-23/2 повідомлено, що його звернення перенаправлено за належністю до Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України, Державної служби України з питань геодезії, картографії і кадастру.

Листом Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України від 21.09.2023 №5953/30/3ВГ-23 позивачу надано відповідь щодо забезпечення розроблення комплексних планів просторового розвитку території територіальної громади та необхідних задля цього базових державних топографічних карт масштабу 1:10000 територій областей, що необхідно здійснити задля ефективного упровадження на законних підставах відновлення України, яке має відбуватися лише шляхом успішного упровадження реформи децентралізації, земельної реформи, здійснення цивільного захисту населення у воєнний і мирний час та відбудови зруйнованих бойовими діями територій.

Листом від 19.09.2023 №Г-723/2-0.201-1407/6-23 Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру надала відповідь на звернення позивача від 01.09.2023 №01/09 щодо заходів, спрямованих на розроблення комплексних планів розвитку територіальних громад та топографічних карт областей, фінансування яких передбачено Угодою з міжнародним банком реконструкції та розвитку.

Виходячи із змісту відповідей та отриманої інформації, суд приходить до висновку, що дії Кабінету Міністрів України щодо перенаправлення звернення ОСОБА_1 до третіх осіб для надання відповіді по суті були виправданими, оскільки треті особи володіють більш ґрунтовною та детальною інформацію стосовно поставленого позивачем у зверненні питання.

Одночасно суд не вбачає бездіяльності з боку Кабінету Міністрів України, яка полягає на думку позивача у невжитті заходів реагування на факт недоліків у діяльності керівників Міністерства розвитку громад та територій України та Державної служби України з питань геодезії, картографії і кадастру, який полягає у невиконанні протягом 2019-2023 років Угоди про позику від 27.08.2019 №8973-UA, укладеної між Україною та Міжнародним банком реконструкції та розвитку, в частині незабезпечення формування ортофотопланів і топографічних карт в масштабі 1:10000, і не розроблення на їх основі комплексних планів просторового розвитку території територіальної громади, про що зазначено вище за текстом рішення.

Натомість, суд вбачає за доцільне зазначити, що відповідно до частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Пунктом 4 частини першої статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановлену цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Позивач звернувся до суду з вимогами про визнання протиправною бездіяльності Кабінету Міністрів України, яку пов`язує з відсутністю належного реагування на недоліки у діяльності керівників міністерств та Держгеокадастру щодо виконання Угоди про позику від 27.08.2019 №8973-UA.

Водночас, Угода про позику, укладена між Україною та Міжнародним банком реконструкції та розвитку, не є актом індивідуальної дії, не створює конкретно для позивача як фізичної особи негативних правових наслідків, в адміністративному позові не наведено конкретних фактів та не надано доказів того, що відбулося реальне, дійсне порушення прав, свобод або законних інтересів позивача.

У підсумку, доводи позивача, викладені у позовній заяві та у відповідях на відзив відповідача та пояснення третіх осіб, а також у додаткових поясненнях, не є достатніми та переконливими, не підкріплені належними доказами, не підтвердилися під час розгляду справи, у зв`язку з чим відсутні підстави для задоволення позовних вимог.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною першою статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини другої статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (частини перша та друга статті 76 Кодексу адміністративного судочинства України).

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд керується приписами частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до якої судові витрати підлягають відшкодуванню стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень, лише при задоволенні позову.

Керуючись ст. ст. 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Київський окружний адміністративний суд, -

в и р і ш и в :

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Головуючий - суддя Лапій С.М.

Судді: Щавінський В.Р.

Василенко Г.Ю.