Справа № 520/3003/25
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2025-05-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

з питання вирішення заяви про відвід

06.05.2025р. Справа № 520/3003/25

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Супрун Ю.О., розглянувши в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами в приміщенні суду в м. Харкові заяви ОСОБА_1 про відвід судді з розгляду адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії Головного Управління Пенсійного Фонду України в Харківській області, що полягають у відрахуванні з ОСОБА_1 , у лютому 2025 року з пенсії 45668,4 грн., проведеного не в установленому законом порядку, не на підставі судових рішень, ухвал, постанов і вироків (щодо майнових стягнень), виконавчих написів нотаріусів та інших рішень і постанов, виконання яких відповідно до закону провадиться в порядку, встановленому для виконання судових рішень, як особи з інвалідністю внаслідок війни другої групи, який брав безпо-середню участь у заходах, необхідних для забезпечення оборони України;

- стягнути з Головного Управління Пенсійного Фонду України в Харківській області протиправно відраховані з ОСОБА_1 , у лютому 2025 року з пенсії у сумі-45668,4 грн., проведені не в установленому законом порядку не на підставі судових рішень, ухвал, постанов і вироків (щодо майнових стягнень), виконавчих написів нотаріусів та інших рішень і постанов, виконання яких відповідно до закону провадить-ся в порядку, встановленому для виконання судових рішень, як з особи з інвалідністю внаслідок війни другої групи, який брав безпосередню участь у заходах, необхідних для забезпечення оборони України.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 14.02.2025 відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України.

В період перебування судді у відпустці, 18.04.2025 позивачем через систему "Електронний суд" подано заяву про відвід судді Ользі Горшковій. Вказана заява мотивована тим, що згідно ст.258 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі. В порушення вимог адміністративна справа №520/3003/254 до цього часу, тобто після спливу вже більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження не розглянута, чим порушене право позивача на доступу до суду. Зазначено, що суддею Харківського окружного адміністративного суду Ольгою Горшковою створені позивачеві перешкоди у реалізації права доступу до суду.

Також, 25.04.2025 позивачем через систему "Електронний суд" подано повторну заяву про відвід судді Ользі Горшковій, в якій додатково аргументовано вказану заяву та зазначено, що попередня заява про відвід судді до цього часу залишається не розглянутою, чим порушено права позивача.

У період з 19.03.2025 по 16.04.2025 суддя Ольга Горшкова перебувала на лікарняному, з 17.04.2025 по 02.05.2025 - у відпустці, відтак розгляд заяв відбувся в перший робочий день судді.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 05.05.2025 передано справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії до Відділу з надання судово-адміністративних послуг Харківського окружного адміністративного суду для вжиття дій відповідно до ч.4 ст. 31 Кодексу адміністративного судочинства України для вирішення питання про відвід судді іншим складом суду.

Адміністративну справу №520/3003/25 за вищевказаним позовом відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.05.2025 передано судді Супрун Ю.О..

Суд зазначає, що відповідно до п.8 ст. 40 КАС України суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Згідно п.11 ст.40 КАС України питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

З огляду на вищевказані приписи діючого законодавства суд розглядає заяв ОСОБА_1 про відвід судді у адміністративній справі №520/3003/25 в порядку письмового провадження.

Дослідивши подані заяви про відвід судді та доводи, викладені в них, суд зазначає наступне.

Згідно положень ч.1 ст. 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 цієї ж статті суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу, яка передбачає недопустимість повторної участі судді в розгляді адміністративної справи.

Також положеннями статті 36 КАС України передбачено, що до складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

При розгляді заяви (18.04.2025) позивача суд встановив, що підставою для заявлення відводу головуючому стало суб`єктивне ставлення позивача до судді з приводу строків розгляду адміністративної справи, при цьому, заявник не надав суду жодних доказів, які б могли викликати сумнів у неупередженості та необ`єктивності головуючого судді.

Окрім того, 25.04.2025 позивачем через систему "Електронний суд" подано повторну заяву про відвід судді Ользі Горшковій, в якій додатково аргументовано вказану заяву та зазначено, що попередня заява про відвід судді до цього часу залишається не розглянутою, чим порушено права позивача.

Так, за роз`ясненням Пленуму Верховного Суду України в п. 10 Постанови №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін по справі, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

Окрім того, у висновку №3 Консультативної ради європейських суддів щодо принципів та правил, які регулюють професійну поведінку суддів, зокрема, питання етики, несумісної поведінки та безсторонності, зазначено, що за загальним принципом судді повинні персонально бути повністю звільненими від відповідальності стосовно претензій, що пред`являються їм у зв`язку із здійсненням ними своїх функцій.

Відповідно до частини першої статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України за наявності підстав, зазначених у статтях 36-38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід.

Частиною третьою статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Відповідно до частин першої-четвертої статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України питання про самовідвід судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про самовідвід судді вирішується ухвалою суду, що розглядає справу, яка оформлюється окремим документом.

Питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Суд зазначає, що зі змісту доводів, які наведені у заяві про відвід судді Ользі Горшковій вбачається, що дана заява не містить підстав для відводу судді, які визначені статтею 36 Кодексу адміністративного судочинства України.

Водночас, суд відзначає, що з врахуванням недостатньої кількості суддів у Харківському окружному адміністративному суді , а саме - з 2017 року по сьогоднішній день, кількість суддів, котрі здійснюють правосуддя та щодо яких здійснюється автоматизований розподіл справ (без урахування суддів, які хворіють, перебувають у відрядженні, знаходяться у відпустці) зменшилася з 40 до 28.

Водночас, кількість справ з середнього показника у 15 тис. на рік (2017 - 2022 роки) збільшилась до майже 14 тис. справ за 5 місяців 2025 р., тобто більше ніж у 2 рази через:

- неналежне виконання суб`єктами владних повноважень - відповідачами по справах, покладених на них законами України функцій;

- зміни більшості категорій справ на більш складні;

- занадто нерівномірний розподіл позовних заяв та матеріалів комп`ютерною програмою «Діловодство спеціалізованого суду» на суддів;

- військовий стан в країні;

- робота суддів, складу та апарату суду у зоні бойових дій;

- наявність протягом робочого дня довготривалих повітряних тривог;

- ракетні обстріли та бомбардування м. Харкова, через перебування у близькості до кордону з країною - окупантом, - ці та інші, котрі випливають з вищенаведеного, обставини призводять до скорочення часу для розгляду справ та виникнення надмірного навантаження на кожного окремого суддю, що виключає можливість своєчасного розгляду справ в строки, передбачені КАС України, незалежно від їх складності.

Окрім того, на офіційному сайті Харківського окружного адміністративного суду протягом 2022-2024 року неодноразово розміщувались публічні оголошення щодо причин тривалого розгляду адміністративних справ судом.

Як убачається із КП «ДСС», лише за період з 01.01.2025 по 05.05.2025 на розгляд судді Ольги Горшкової надійшло 202 справ та матеріалів.

Рішенням Вищої ради правосуддя № 3237/0/15-20 від 24.11.2020 рекомендовано Державній судовій адміністрації України та Раді суддів України застосовувати показники середньої тривалості розгляду судових справ при ухваленні рішень та здійсненні заходів з питань організаційного забезпечення діяльності судів. Зі змісту додатку до згаданого рішення убачається, що рекомендований середній час розгляду справ і матеріалів Окружним адміністративним судом становить 597 хв. (9 год. 57 хв.), окремих процесуальних питань - 179 хв. (2 год. 59 хв).

Із наведеного розрахунку убачається, що дотримання засад своєчасності розгляду справи не може не корелювати із кількістю справ у провадженні судді, при цьому, виходячи із розрахункового часу, визначеного Вищою радою правосуддя, кількість розглянутих справ значно перевищує рекомендовані норми, навіть без урахування щорічної відпустки та тимчасової втрати працездатності.

У зв`язку з цим, наразі судді Харківського окружного адміністративного суду знаходяться в ситуації, в якій вони позбавлені можливості дотримуватися процесуальних строків розгляду справ з об`єктивних причин. Але, не дивлячись на це, більшість справ розглядаються судом в межах розумного строку.

Варто також зауважити, що у період з 19.03.2025 по 16.04.2025 суддя Ольга Горшкова перебувала на лікарняному, з 17.04.2025 по 02.05.2025 - у відпустці, як наслідок зокрема, розгляд заяв відбувся в перший робочий день судді.

Суд звертає увагу, що вказані обставини та надмірне навантаження судової системи спричинило розгляд адміністративної справи поза межами строку визначеними КАС України.

З урахуванням викладеного, суддею вчиняються всі можливі дії з метою забезпечення своєчасності розгляду справ, з огляду на що, доводи заявника є безпідставними.

Порушення судом процесу, якщо воно матиме місце, може бути підставою для оскарження рішення суду до апеляційної інстанції.

Звичайно, у пункті 1 ст. 6 Конвенції про захист права людини і основоположних свобод задекларовано, що кожен у вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків або встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним та безстороннім судом. Однак Конвенція не містить інформації щодо тлумачення цього терміну.

З аналізу практики ЄСПЛ щодо тлумачення положення «розумний строк» вбачається, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ і було би неприродно встановлювати один строк у конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних критеріїв, вироблених практикою ЄСПЛ: складність справи, поведінка заявника, поведінка державних органів, значущість питання для заявника.

Так, у п. 18 рішення у справі «Міласі проти Італії», 1987 р., Суд наголосив: Конвенція наклала на договірні сторони зобов`язання організувати свої правові системи таким чином, щоб дати можливість судам реалізувати ст.6 Конвенції». Іноді затримки, спричинені державними органами, можуть бути виправдані. Так, наприклад, у вищезазначеному рішенні Суд зауважив, що держава не відповідає за затримку розгляду справ у зв`язку з надмірним накопиченням справ у судах, якщо вона оперативно вжила всіх ефективних заходів для виправлення такої ситуації.

Визначаючись щодо наявності підстав для відводу судді необхідно враховувати, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності має визначатись, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (п. 27, 28 і 30 рішення у справі "Фей проти Австрії" (заява від 24.02.1993 №255), п.42 рішення у справі "Веттштайн проти Швейцарії" (заява №33958/96).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09.11.2006 у справі "Білуха проти України" зазначено, що "у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду". Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що "особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного". Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але "вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими".

Отже, не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності такого судді, не підтверджених жодними належними і допустимими доказами.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 10.05.2018 в адміністративній справі №800/592/17 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 73903174).

З огляду на вказане, суд вважає, що зазначені обставини в обґрунтування заяв про відвід не підтверджуються жодними належними та допустимими доказами та не свідчать про наявність обґрунтованого сумніву щодо неупередженості та об`єктивності судді Харківського окружного адміністративного суду Ольги Горшкової у вирішенні даної адміністративної справи, а тому заяви про відвід не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 36-37, 39-41, 248, 256 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяв ОСОБА_1 про відвід судді з розгляду адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Копію ухвали надіслати (видати) учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Текст ухвали складено та підписано 06.05.2025.

Суддя Ю.О. Супрун