Справа № 160/11383/22
Суддя: Калугіна Наталія Євгенівна
Дата ухвалення: 2025-05-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УХВАЛА
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого - судді Калугіної Н.Є.,
при секретарі судового засідання - Корольової Г.В.,
прокурора - Бурлаченко О.Л.,
представника позивача - Ховрич О.А.,
представника відповідача -1 - Войтенко К.В.,
представника відповідача -2 - Рибіної І.В.,
представника відповідача -3 - Губи В.В.,
Прокурор звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просив:
- скасувати рішення про державну реєстрацію прав № 61078876 від 19.10.2021 про поділ об`єкта нерухомого майна, що прийняте держаним реєстратором відділу реєстраційних послуг Підгородненської міської ради ОСОБА_10 , з одночасним припиненням речових прав ОСОБА_2 на 41 об`єкт нерухомого майна (квартири) та нежитлового приміщення площею 194 кв.м. (підвал) за адресою: АДРЕСА_1 ;
- скасувати державну реєстрацію прав власностіна 41 об`єкт нерухомого майна (квартири) та нежитлового приміщення площею 194 кв.м. (підвал) за адресою: АДРЕСА_1 , з одночасним припиненням речових прав ОСОБА_3 на об`єкти нерухомого майна, а саме:
Постановою Верховного Суду від 07.07.2023 касаційну скаргу заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури задоволено. Ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 вересня 2022 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 19 січня 2023 року скасовано. Справу направлено для продовження розгляду до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.
Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями 19.07.2023 справу передано на розгляд судді Калугіній Н.Є.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.07.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.03.2024, задоволено клопотання представника ОСОБА_2 про залишення позову без розгляду (від 30.08.2022 та від 12.03.2024). Частково задоволено клопотання представника ОСОБА_3 про повернення позову (від 11.03.2024). Позов керівника Західної окружної прокуратури міста Дніпра, що діє в інтересах держави в особі Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про скасування рішення про державну реєстрацію та припинення права власності, зобов`язання знесення об`єкту самочинного будівництва, залишено без розгляду.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.12.2024 у даній справі залучено до участі у справі у якості співвідповідачів:
- ОСОБА_4 , (РНОКПП НОМЕР_1 ) зареєстрований за адресою: АДРЕСА_43 ;
- ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_2 ) зареєстрована за адресою: АДРЕСА_44 ;
- ОСОБА_6 (РНОКПП НОМЕР_3 ) зареєстрований за адресою: АДРЕСА_45 ;
- ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_4 ), проживає за адресою: АДРЕСА_46 ;
- ОСОБА_7 (РНОКПП НОМЕР_5 ), зареєстрований за адресою: АДРЕСА_47 ;
- ОСОБА_8 (РНОКПП НОМЕР_6 ), зареєстрована за адресою: АДРЕСА_48 ;
- ОСОБА_9 (РНОКПП НОМЕР_7 ), зареєстрована за адресою: АДРЕСА_49 .
Постановлено змінити предмет позову керівника Західної окружної прокуратури міста Дніпра в інтересах держави в особі Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про скасування рішення про державну реєстрацію та припинення речових прав на майно, зобов`язання знесення об`єкту самочинного будівництва, виклавши позовні вимоги в наступній редакції:
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.03.2025 залучено до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Камчатська".
15.01.2015 ОСОБА_1 подано клопотання про повернення позовної заяви (вх. № 2140/25) з підстав не доведення прокурором підстав представництва інтересів держави в особі Управління ДАБК ДМР.
Як зазначає ОСОБА_1 , у наданому суду обґрунтуванні, прокурором не доведено необхідності захисту інтересів держави саме прокурором, а також не обґрунтовано підстави звернення до суду, від імені суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, з наданням належних доказів, які би підтверджували встановлення прокурором наявності підстав для представництва у відповідності до статті 23 Закону України "Про прокуратуру". Обґрунтовуючи підстави звернення до суду з позовними вимогами, прокурор зазначав, що Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради не вжито належних та ефективних заходів, спрямованих на захист інтересів держави у встановленому законом порядку. Фактичною підставою для звернення до суду стала незгода прокурора з ухвалою суду від 08.07.2022 у справі № 160/7511/22, а не відсутність відповідного органу, який може захищати інтереси держави. Таким чином, звертаючись до суду, прокурор перекладає на себе компетенцію відповідних уповноважених органів.
Прокурор в заяві не надав обґрунтування чому саме прокурор звертається до суду в інтересах держави в особі позивача Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради. Чи потребує захисту прокуратури позивач - Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради «при захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси» Незрозуміло чім порушенні інтереси держави збудованим житловим будинком з квартирами. В час коли країна нагально потребує неймовірно великої кількості житлового фонду для своїх громадян, котрі евакуювались із зони бойових дій, житло яких знищено внаслідок військової агресії російської федерації, Західна окружна прокуратура м. Дніпра в інтересах держави вимагає фізичного знесення житлового будинку побудованого на приватної земельній ділянки, котрий нараховує 41 квартиру, що однозначно йде всупереч інтересам держави та є неприпустимим.
Також 02.04.2025 від Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Камчатська" надійшло клопотання про повернення позовної заяви.
Вказане клопотання також обгрунтовано тим, що Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради є органом місцевого самоврядування. Керівник Західної окружної прокуратури міста Дніпра відповідно до Конституції України уповноважений здійснювати представництво інтересів лише держави, а не територіальних громад (органів місцевого самоврядування). Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.
10.04.2025 від ОСОБА_2 додаткові надійшли пояснення, в яких вона підтримала клопотання про повернення позовної заяви з підстав не підтвердження прокурором підстав представництва інтересів держави.
В судовому засіданні 01.05.2025 прокурор та представник позивача заперечували проти задоволення цих заяв, просили суд відмовити у їх задоволенні, навели відповідні пояснення.
Представники Якуніної І.А., Вайтовіч А.В., Палагіна О.Ю. підтримали клопотання, просили суд їх задовольнити, навели відповідні пояснення.
Представники інших учасників процесу не з`явились, ОСББ «Камчатське», Тернова І.В. у заявах повідомили про розгляд клопотань за їх відсутністю. Представники інших учасників процесу про причини неявки суд не повідомили, судом не встановлено перешкод щодо розгляду цих клопотань за відсутністю вказаних осіб, оскільки учасники справи повідомлені належним чином щодо дати та місця розгляду справи, але не скористались правом бути присутніми у судовому засіданні.
В судовому засіданні 01.05.2025 оголошено вступну та резолютивну частину ухвали.
Розглянувши клопотання ОСОБА_1 (вх. №2160/25 від 15.01.2015) та Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Камчатська» (від 02.04.2025) про повернення позовної заяви, суд зазначає таке.
Щодо процесуальної форми клопотань про повернення позовної заяви.
Статтею 169 КАС України передбачені підстави повернення позовної заяви позивачу. Зокрема, згідно частини 4 цієї статті, позовна заява повертається позивачеві, якщо: 1) позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк; 2) позивач до відкриття провадження в адміністративній справі подав заяву про її відкликання; 3) позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано; 4) позивач не надав доказів звернення до відповідача для досудового врегулювання спору у випадках, в яких законом визначено обов`язковість досудового врегулювання, або на момент звернення позивача із позовом не сплив визначений законом строк для досудового врегулювання спору; 5) позивачем подано до цього самого суду інший позов (позови) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з однакових підстав і щодо такого позову (позовів) на час вирішення питання про відкриття провадження у справі, що розглядається, не постановлена ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду; 6) порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 172 цього Кодексу); 7) відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи; 8) якщо позовну заяву із вимогою стягнення грошових коштів, яка ґрунтується на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, подано суб`єктом владних повноважень до закінчення строку, визначеного частиною другою статті 122 цього Кодексу; 9) у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.
Разом з тим, виходячи із змісту наведеної норми, повернути позовну заяву можливо лише до відкриття провадження у справі.
Провадження у даній справі відкрито на підставі ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.08.2022 (первісний розгляд справи), а тому процесуальна можливість повернення позовної заяви після відкриття провадження у справі відсутня.
До аналогічного висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у справі № 912/2385/18 у постанові від 26.05.2020 року, де зазначила, що якщо суд після відкриття провадження у справі з урахуванням наведених учасниками справи аргументів та наданих доказів установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді, суд залишає позовну заяву, подану прокурором в інтересах держави в особі компетентного органу, без розгляду відповідно до положень пункту 2 частини першої статті 226 ГПК України.
Таким чином, суд розцінює клопотання ОСОБА_1 та ОСББ «Камчатська» про повернення позову, як клопотання про залишення позову без розгляду.
Щодо розгляду таких клопотань по суті.
Згідно статті 53 Кодексу адміністративного судочинства України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.
Відповідно до частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» (Закон №1697-VII) прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Верховний Суд у постанові від 25 квітня 2018 р. (справа №806/1000/17) звернув увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно. З огляду на викладене, питання здійснення прокурором процесуального представництва держави в суді може бути реалізовано у виключних випадках, зокрема: - у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; - прокурор у позовній заяві самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави та обґрунтовує необхідність їх захисту, зазначає орган, уповноважений державною здійснити відповідні функції у спірних правовідносинах; - прокурор повинен пересвідчитися, що відповідний державний орган не здійснює захисту інтересів держави (тобто, він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається), приміром, повідомити такий державний орган про виявлені порушення, а у разі невчинення цим органом дій спрямованих на захист інтересів держави, представляти інтереси держави в суді відповідно до статті 23 Закону № 1697-VІІ з наведенням відповідного обґрунтування.
Як вбачається зі змісту позовної заяви, керівник Західної окружної прокуратури міста Дніпра звернувся до суду в інтересах держави в особі Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, навівши відповідне обґрунтування необхідності ініціювання судового провадження нездійсненням захисту інтересів держави зазначеним органом.
Верховним Судом був здійснений перегляд в касаційному порядку ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 вересня 2022 та постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 19 січня 2023 про закриття провадження у цій справі. У постанові від 07 липня 2023 Верховний Суд констатував, що прокурор звернувся в інтересах держави в особі Управління ДАБК Дніпровської МР, обґрунтовуючи наявність підстав для представництва інтересів держави в суді тим, що після проведення чисельних перевірок відповідачів та винесення приписів про приведення об`єкта будівництва до стану, визначеного у будівельному паспорті, та не виконання відповідачами вимог таких приписів, Управління ДАБК Дніпровської МР не звернулося до суду з позовом про знесення самочинного будівництва протягом розумного строку (п. 56).
Вирішуючи питання юрисдикції, Верховний Суд не поставив під сумнів наявність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави із цим адміністративним позовом, не застосував процесуальні наслідки, передбачені пунктом першим частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України, а спрямував справу до суду першої інстанції для продовження розгляду по суті спору, не надавши вказівок щодо необхідності перевірки обґрунтованості звернення до суду саме прокурора.
Крім того, Третім апеляційним адміністративним судом за наслідками здійснення апеляційного перегляду скасовано ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.03.2024 у цій справі, якою позов прокурора залишено без розгляду у зв`язку із не підтвердженням підстав представництва інтересів держави.
Колегія суддів суду апеляційної інстанції у постанові від 11.06.2024 у цій справі зазначила, що процесуальне рішення суду першої інстанції про залишення позову прокурора без розгляду прийнято без врахування висновків Верховного Суду, які викладені у постанові від 07 липня 2023 у цій справі.
Таким чином, суд під час розгляду клопотань ОСОБА_1 та ОСББ «Камчатське» не знайшов підстав для їх задоволення, зважаючи на позиції судів апеляційної та касаційної інстанції.
Щодо доводів ОСББ «Камчатське» стосовно пропуску прокурором строку звернення до суду, суд зазначає, що вже неодноразово судом вирішувалось це питання під час розгляду аналогічних клопотань інших учасників процесу. Так, ухвалами від 14.09.2023, 18.03.2025 відмовлено ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_9 у задоволенні клопотань про повернення позовної заяви з підстав пропуску прокурором строку звернення з цим позовом. Судом зазначено, що виходячи із обставин даної справи, спірні правовідносини є триваючими, а тому приписи ч. 2 ст. 122 КАС України до них не застосовуються.
Тому, такі доводи ОСББ «Камчатське» є необґрунтованими та такими, що не узгоджуються з обставинами даної справи.
Керуючись ст. 53, 169, 240, 248, 256 КАС України суд,-
Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 (від 15.01.2025 вх. №2140/25) про повернення позовної заяви.
Ухвала суду набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст ухвали складено 06.05.2025.

Суддя Н.Є. Калугіна