Справа № 640/29922/21
Суддя: Собків Ярослав Мар'янович
Дата ухвалення: 2025-05-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Собківа Я.М.,

суддів: Сорочка Є.О., Чаку Є.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ГУТА - СКЛО" на рішення Київського окружного адміністративного суду від 05 січня 2024 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю "ГУТА - СКЛО" про застосування заходів реагування,

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві звернулось до суду з позовом, в якому просило застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень шляхом зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю "Гута-скло" відключити джерела електроживлення та накласти печатки на розподільчі електрощити приміщень, розташованих за адресою: м. Київ, просп. Валерія Лобановського, 119 - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 05 січня 2024 року позов задоволено.

В апеляційній скарзі Товариство з обмеженою відповідальністю "ГУТА - СКЛО", посилаючись на порушення окружним адміністративним судом норм матеріального та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення справи, просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Виконуючи вимоги процесуального законодавства, колегія суддів ухвалила продовжити строк розгляду апеляційної скарги на більш тривалий, розумний термін, у відповідності до положень статті 309 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч.1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Предметом апеляційного оскарження є судове рішення, яке прийняте судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, у зв`язку з чим колегія суддів вважає за можливе розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).

04 березня 2024 року позивач подав відзив на апеляційну скаргу в якому просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що на підставі наказів Державної регуляторної служби України від 16.11.2020 №114 "Про затвердження Плану здійснення комплексних заходів державного нагляду (контролю) на 2021 рік", ДСНС України від 26.11.2020 №633 "Про затвердження плану перевірок" з урахуванням Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19)", Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві видано наказ від 03.06.2021 №553 "Про проведення планових перевірок" (далі - Наказ № 553).

Згідно Наказу №553 видано повідомлення від 15.06.2021 №7103-3599/01 та доручено провести планову перевірку приміщення ТОВ "Гута-скло" () щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

На підставі Наказу №553, видано посвідчення від 05.07.2021 №5112 на проведення перевірки ТОВ "Гута-скло", розташованого за адресою: м.Київ, просп.Валерія Лобановського, 119.

Перед початком здійснення перевірки державними інспекторами надано/пред`явлено посвідчення на проведення перевірки від 05.07.2021 №5112 та службові посвідчення, які засвідчують осіб перевіряючих. Копію посвідчення вручено генеральному директору ТОВ "Гута-скло", про що зроблено відповідну відмітку в посвідченні №5112.

За результатами планової перевірки складений акт від 06.08.2021 №142 щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки та виявлено 37 порушень, а саме:

- Не всі приміщення обладнані системою пожежної сигналізації (п. 1.2. глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні затверджені Наказом МВС України від 30.12.2014 №1417 (далі - ППБУ);

- Клас вогнестійкості проходок електричних кабелів та інженерного обладнання будинку через огороджувальні конструкції з нормованою межею вогнестійкості або через протипожежні перешкоди не відповідає нормованій межі вогнестійкості цієї огороджувальній конструкції або протипожежної перешкоди за ознаками Е (показник втрати цілісності) та І (показник втрати теплоізольованої спроможності) (п.2.3., п. 2.4. розділ ІІІ ППБУ);

- Коридор, який не має природного освітлення та довжиною більше 15 метрів, не обладнаний спеціальною системою протидимного захисту (п.1.2. глава 1 розділ V ППБУ);

- Допускається зберігання горючих матеріалів, які знаходяться на відстані ближче 1 м до розподільчих електрощитів та електроприладів (п. 1.9. розділ IV ППБУ);

- Не проведено перевірку і огляд всіх пристроїв блискавкозахисту (будівель, споруд) та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів (п. 1.21 глави 1 розділу ІV ППБУ);

- Допускається опорядження стін матеріалами з невизначеними показниками пожежної небезпеки (п. 4 розділу І, п. 22 розділу ІІ, п. 2.17. глави 2 розділу III ППБУ);

- З`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (п.1.6 розділу IV ППБУ);

- Допускається експлуатація тимчасових дільниць електромережі (п.1.8 розділ ІV ППБУ);

- Приміщення електрощитових, складських приміщень не виділені від інших приміщень протипожежними перешкодами (п. 4 розділу І, п. 2.23 розділу ІV ППБУ);

- Не надано акти проведення прихованих робіт з прокладання електричних проводів (п. 1.12. глави розділу IV ППБУ);

- Двері на шляху евакуації з приміщень третього поверху не відчиняються в напрямку виходу з будівлі (розділ III п.2.27 ППБУ);

- На шляху евакуації з приміщень третього поверху влаштовано приміщення (п. 4 розділу 1, п. 2.23 розділу ІІІ ППБУ);

- Допускається фіксація самозакривних дверей у відчиненому положенні (п.2.37. глава 2 розділ III ППБУ);

- Допускається встановлення електророзеток та інших апаратів на горючій основі без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу; що виступає за габарити апарата не менше ніж на 1 см з кожного боку (п. 1.17. розділ IV ППБУ);

- Не всі системи протипожежного захисту справні і не утримуватися в постійній готовності до виконання роботи. Несправності, які впливають на їх працездатність, повинні усуватися негайно, інші несправності усуваються в передбачені регламентом терміни, при цьому необхідно робити записи у відповідних журналах (розділ V п. 1.1 ППБУ);

- В загальних коридорах адміністративного корпусу 1, 3 поверхів влаштовані перегородки та приміщення, які перекривають шляхи евакуації та світлові кармани (п.21 розділу ІІ, п.2.23 розділу III ППБУ);

- Відстань від автостоянки до адміністративно-громадської будівлі становить менше 10 м. в порушення п. 7.50 ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень" (п.1.1 розділу III ППБУ);

- Територія та приміщення не забезпечені знаками безпеки згідно з ДСТУ ISO 6309:2007 "Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір" та ГОСТ 12.4.026-76 "ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопастности" (п. 8. розділ II ППБУ);

- Ліфтові шахти адміністративного корпусу не відділені протипожежними дверми або протипожежним екраном (завісою) 2-го типу, що автоматично зачиняє дверні прорізи ліфтових шахт під час пожежі згідно з ДБН В. 1.1-7 (п.2.3 розділу III ППБУ);

- У підвальному поверсі не передбачено не менше двох вікон з розмірами 0,75 м х 1,5 м з приямками згідно з ДБН В. 1.1 -7 (п.2.13 розділу III ППБУ);

- Коридори адміністративного корпусу завдовжки більше 60 метрів не розділені протипожежними перегородками 2-го типу в порушення ДБН В.2.2-9-2009 та ДБН В. 1.1-7. (п.2.23 розділу III ППБУ);

- У сходових клітках адміністративного корпусу типу СК1 на кожному поверсі відсутні фрамуги, що відчинняються, площею не менше 1,2 м2 на поверх в порушення ДБН В.2.2-9-2009 "Громадські будинки та споруди. Основні положення" (п.2.37 розділу III ППБУ);

- В пожежонебезпечних складських приміщеннях допускається відкрите прокладання електропроводів і кабелів, (орендарі) (п. 1.18 розділу IV ППБУ);

- В сходових клітках адміністративного корпусу допускається прокладання електропроводів і кабелів та шаф електророзподільних щитів в порушення ДБН В. 1.1-7. (п. 1.18 розділу IV ППБУ);

- В приміщеннях складського корпусу не влаштовано внутрішній протипожежний водопровід з кількістю 2-х струменів та мінімальною витратою 2,5 л/с води одним струменем на пожежогасіння згідно з п.8.1 ДБН В.2.5-64:2012 "Внутрішній водопровід та каналізація. Частина І. Проектування. Частина II. Будівництво" (п.22 розділу V ППБУ);

- В складському корпусі допускається влаштування конторських (підсобних) приміщень (Орендарі) (п.9 1 розділу VI ППБУ);

- Сполучення підвального поверху з першим поверхом не виконано через протипожежний тамбур-шлюз 1-го типу з підпором повітря під час пожежі згідно з ДБН В. 1.1-7. (п. 2.36. глави 2 розділу ІІІ ППБУ);

- Допускається зменшення ширини шляхів евакуації 4-го поверху при двосторонньому відкривання дверей згідно ДБН В. 1.1 -7. (п. 2.36. глави 2 розділу III ППБУ);

- Захаращено доступ до пожежного кран-комплекта. (підвал) (п. 2.2. розділ V ППБУ);

- Не всі працівники пройшли навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету- Міністрів України від 26 червня 2013 року N 444 "Про затвердження Порядку- здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях" (п. 16. розділ II ППБУ);

- На дверях горищ відсутні таблички із зазначенням місця зберігання ключів (п. 2.12. розділ III ППБУ);

- Допускається застосування у вибухонебезпечних і пожежонебезпечних зонах світильників, ступінь захисту яких не відповідає класу зони згідно з ПУЕ та НПАОП 40.1-1.32-01 (п.1.2., 1.3 глави 1 розділу IV ППБУ);

- Не проведено заміри опору ізоляціїї перевірку- спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання (п. 1.20. глави 1 розділу IV ППБУ);

- Прилади опалення сходової клітини адміністративного корпусу не встановлені на висоті 2,2 м та вище від поверхні проступів та сходових площадок (п.2.30 глави 2 розділу III ППБУ);

- Орендарями не подано декларацію відповідності матеріально- технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (п. 4, п. 5 ст. 57 КЦЗУ);

- Стаціонарні зовнішні пожежні сходи будівлі не пофарбовані (розділ III п. 2.15. ППБУ);

- З працівниками не проведено протипожежні інструктажі (п. 15 розділу II ППБУ).

На думку позивача, всі перелічені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки зазначені в акті перевірки створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, які працюють, перебувають на об`єкті, що стало підставою для звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Колегія суддів, розглядаючи справу в межах доводів апеляційної скарги, дійшла висновку про обґрунтованість та правомірність висновків суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спеціальним законом, який регулює правовідносини щодо державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності є Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" №877-V від 05.04.2007 року (далі - Закон №877-V). Даний закон визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Згідно абз. 1 ч. 5 ст. 4 Закону №877-V виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відповідно до ст. 1 Закону №877-V державний нагляд (контроль) діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності регулює та визначає Кодекс цивільного захисту України.

Статтею 67 Кодексу Цивільного захисту України (далі - КЦЗ України) передбачено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема:

- здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу;

- складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень;

- звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до ч. 2 ст. 55 КЦЗ України діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Зазначена вимога відображається у трудових договорах (контрактах), статутах та положеннях.

Відповідно до п. 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1052 (далі - Положення №1052) державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Вказане Положення як і КЦЗ України визначає, що одним із основних завдань ДСНС є здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб (пп. 2 п. 3 Положення №1052).

При цьому, відповідно до ст. 66 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Згідно ч. 1, 2 ст. 7 Закону 877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Частиною 6 ст. 7 Закону 877-V передбачено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю), складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу (частини 7 статті 7 Закону 877-V).

Аналізуючи зазначене, колегія суддів зазначає, що застосування заходів реагування у виді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів можливо в тому випадку, якщо суб`єктом господарювання не дотримано вимоги пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, за обов`язкової умови, що таке порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки створює загрозу життю та здоров`ю людей.

Такий висновок суду узгоджується з правовим висновком, викладеним в постанові Верховного Суду від 26.06.2018 у справі №823/589/16.

З матеріалів справи вбачається, що за результатами проведення повторного позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання відповідачем вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, про що складено акт від 26.01.2022, не усуненні наступні порушення на об`єкті ТОВ "Гута-скло" за адресою: м. Київ, просп. Валерія Лобановського, 119, а саме:

- Не всі приміщення обладнані системою пожежної сигналізації (ліфтовий хол) (п. 1.2. глави 1 розділу V ППБУ);

- Приміщення електрощитових, складських приміщень не виділені від інших приміщень протипожежними перешкодами (п. 4 розділу І, п. 2.23 розділу ІV ППБУ);

- Відстань від автостоянки до адміністративно-громадської будівлі становить менше 10 м. в порушення п. 7.50 ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень" (п.1.1 розділу III ППБУ);

- Ліфтові шахти адміністративного корпусу не відділені протипожежними дверми або протипожежним екраном (завісою) 2-го типу, що автоматично зачиняє дверні прорізи ліфтових шахт під час пожежі згідно з ДБН В. 1.1-7 (п.2.3 розділу III ППБУ);

- У підвальному поверсі не передбачено не менше двох вікон з розмірами 0,75 м х 1,5 м з приямками згідно з ДБН В. 1.1 -7 (п.2.13 розділу III ППБУ);

- Коридори адміністративного корпусу завдовжки більше 60 метрів не розділені протипожежними перегородками 2-го типу в порушення ДБН В.2.2-9-2009 та ДБН В. 1.1-7. (п.2.23 розділу III ППБУ);

- У сходових клітках адміністративного корпусу типу СК1 на кожному поверсі відсутні фрамуги, що відчинняються, площею не менше 1,2 м2 на поверх в порушення ДБН В.2.2-9-2009 "Громадські будинки та споруди. Основні положення" (п.2.37 розділу III ППБУ);

- В сходових клітках адміністративного корпусу допускається прокладання електропроводів і кабелів та шаф електророзподільних щитів в порушення ДБН В. 1.1-7. (п. 1.18 розділу IV ППБУ);

- В приміщеннях складського корпусу не влаштовано внутрішній протипожежний водопровід з кількістю 2-х струменів та мінімальною витратою 2,5 л/с води одним струменем на пожежогасіння згідно з п.8.1 ДБН В.2.5-64:2012 "Внутрішній водопровід та каналізація. Частина І. Проектування. Частина II. Будівництво" (п.22 розділу V ППБУ);

- Сполучення підвального поверху з першим поверхом не виконано через протипожежний тамбур-шлюз 1-го типу з підпором повітря під час пожежі згідно з ДБН В. 1.1-7. (п. 2.36. глави 2 розділу ІІІ ППБУ);

- Допускається встановлення електророзеток та інших апаратів на горючій основі без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу; що виступає за габарити апарата не менше ніж на 1 см з кожного боку (п. 1.17. розділ IV ППБУ);

- Не всі системи протипожежного захисту справні і не утримуватися в постійній готовності до виконання роботи. Несправності, які впливають на їх працездатність, повинні усуватися негайно, інші несправності усуваються в передбачені регламентом терміни, при цьому необхідно робити записи у відповідних журналах (розділ V п. 1.1 ППБУ).

На час перегляду справи судом апеляційної інстанції, відповідачем до суду не були наданні докази, щодо усунення іншої частини порушень визначених в акті перевірки від 06.08.2021 №142.

Отже, відповідачем не усуненні порушення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки які зазначені в акті планової перевірки від 06.08.2021 №142.

На переконання колегії суддів, з характеру порушень, встановлених перевіркою, убачається, що вони є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для осіб та навколишнього природного середовища.

Крім того, порушення Правил пожежної безпеки в Україні на об`єкт позивача, в якому одночасно перебуває значна кількості людей, є достатнім доказом існування небезпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, які перебувають на такому об`єкті чи працюють на ньому.

Також, не обладнання будівлі пожежною сигналізацією та системою оповіщення призводить до пізнього виявлення пожежі та не оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння можуть бути не ефективними. При недотриманні вимог до шляхів евакуації та евакуаційних виходів, може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу житло та/або здоров`ю людей. Також, встановлення електророзеток та інших апаратів на горючій основі без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, може призвести до легкого займання, швидкого горіння, з високою димоутворювальною здатністю та токсичністю продуктів горіння (надзвичайно небезпечними), що в свою чергу перешкоджає евакуації людей, сприяє затору людського потоку та збільшення часу евакуації, збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей в будівлі. При відсутності систем протипожежного водопостачання виникає проблема у гасінні пожежі працівниками та пожежно-рятувальними підрозділами, що в свою чергу супроводжується збільшенням площі пожежі, матеріальними збитками, перешкоджає евакуації людей.

Водночас, суд звертає увагу, що існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування у вигляді повного та/або часткового зупинення експлуатації (роботи) будівлі.

Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Відповідно до ст. 27 Конституції України, обов`язок держави - захищати життя людини.

Указом Президента України "Про невідкладні заходи щодо запобігання пожежній небезпеці в Україні" від 24.12.2019 №948/2019 з метою запобігання виникненню пожеж, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, можуть завдати суттєвої матеріальної шкоди, негативно вплинути на стан навколишнього природного середовища, економіки і національної безпеки, та забезпечення оперативного реагування на них постановлено вжити заходів щодо: забезпечення неухильного додержання вимог законодавства у сфері пожежної безпеки на об`єктах з масовим перебуванням людей (закладах освіти, гуртожитках, закладах охорони здоров`я, торгово-розважальних закладах, готелях тощо), у тому числі вимог щодо забезпечення таких об`єктів системами пожежної сигналізації та підтримання їх у робочому стані, забезпечення необхідними первинними засобами гасіння пожеж, утримання у належному стані аварійних виходів та шляхів термінової евакуації, під`їзних шляхів для пожежних та аварійно-рятувальних служб.

Необхідно зазначити, що застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень шляхом зобов`язання ТОВ "ГУТА - СКЛО" відключити джерела електроживлення та накласти печатки на розподільчі електрощити приміщень, розташованих за адресою: м. Київ, просп. Валерія Лобановського, 119 - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, направлені на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого безпосередньо залежить від факту усунення відповідачем виявлених порушень. Крім того, застосований до відповідача захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки в освітньому закладі.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.02.2019 у справі № 810/2400/18.

Крім того, відповідач у разі усунення недоліків в повному обсязі, виявлених управлінням ДСНС, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не позбавлений можливостей звернутись до суду першої інстанції з заявою про скасування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю), застосованих судом за результатом розгляду адміністративної справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 4 Закону № 877-V повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування.

Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом.

Згідно з ч. 2 ст. 12 Закону № 877-V у разі застосування санкцій за порушення вимог законодавства, зокрема, якщо законом передбачаються мінімальні та максимальні розміри санкцій, враховується принцип пропорційності порушення і покарання.

За приписами ч. 7 ст. 7 Закону № 877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що виявлені порушення у сфері техногенної та пожежної безпеки окремо та у їх сукупності, є обґрунтованим застосування повного зупинення експлуатації приміщень шляхом зобов`язання ТОВ "Гута-скло" відключити джерела електроживлення та накласти печатки на розподільчі електрощити приміщень, розташованих за адресою: м. Київ, просп. Валерія Лобановського, 119 - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки від 06.08.2021 №142.

Згідно частин першої та другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Всі наведені апелянтом доводи не спростовують вірних висновків суду першої інстанції.

Положеннями ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ГУТА - СКЛО" залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 05 січня 2024 року залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з моменту її прийняття та оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 328 КАС України.

Суддя-доповідач Собків Я.М.

Суддя Сорочко Є.О.

Суддя Чаку Є.В.