Справа № 320/12953/24
Суддя: Оксененко Олег Миколайович
Дата ухвалення: 2025-05-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2025 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Оксененка О.М.,

суддів: Ганечко О.М.,

Кузьменка В.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 10 грудня 2024 року у справі за адміністративним позовом скаргу ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області №42-нк від 26 січня 2024 року в частині звільнення зі служби ОСОБА_1 , майстер-сержанта служби цивільного захисту, водія 7 державної пожежно-рятувальної частини 12 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Київській області;

- поновити ОСОБА_1 , майстер-сержанта служби цивільного захисту, на посаді водія 7 державної пожежно-рятувальної частини 12 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Київській області;

- стягнути з Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області на користь ОСОБА_1 , майстер-сержанта служби цивільного захисту на посаді водія 7 державної пожежно-рятувальної частини 12 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України в Київській області середній заробіток за час вимушеного прогулу в період часу з 27.01.2024 по 29.02.2024.

Позов обґрунтовано тим, що спірний наказ є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 10 грудня 2024 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Позивач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги - задовольнити.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що висновок Комісії зі службового розслідування, який став підставою для звільнення його зі служби цивільного захисту є суб`єктивним, неупередженим та таким, що містить обвинувальний нахил.

На думку апелянта, оскільки відповідно до результатів розслідування у формі дізнання у кримінальному провадженні станом на день його закриття від 28.12.2023 не було встановлено вини позивача у бійці, що мала місце у кафе «Піраміда», тому підстави для винесення наказу про звільнення його з посади водія 7 державної пожежно-рятувальної частини 12 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України в Київській області - відсутні.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідачем зазначено про те, що оскільки позивачем було вчинено дії, що полягають в порушенні службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні службових обов`язків, які підривають авторитет органів та підрозділів цивільного захисту, а також не сумісні з подальшим проходженням служби цивільного захисту, тому позовні вимоги є необгрунтованими та такими, що не підлягають до задоволення.

Згідно п.3 частини першої ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України суд може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) також у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 проходив службу за контрактом на посаді водія 7 державної пожежно-рятувальної частини 12 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України в Київській області.

21 грудня 2023 року до оперативно-координаційного центру Головного управління, управління персоналу Головного управління начальнику Головного управління полковнику служби цивільного захисту Анатолію Мусієвичу від начальника 12 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління полковника служби цивільного захисту Сергія Жураківського надійшла інформація про правопорушення чи подію за участю осіб рядового і начальницького складу (працівників) органу (підрозділу) ДСНС.

У відповідності до вказаної інформації, 20 грудня 2023 року о 22 год. 40 хв. за адресою: Київська область, Білоцерківський район, м. Сквира, вул. Київська у кафе «Піраміда», сталася бійка за участі співробітників, а саме: водія 7 державної пожежно-рятувальної частини 12 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України Київській області майстер-сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_1, старшого пожежного-рятувальника 1 державної пожежно-рятувальної частини 12 державного пожежно-рятувального загону ГУ ДСНС України у Київській області сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_4, пожежного-рятувальника 7 державної пожежно-рятувальної частини 12 державного пожежно-рятувального загону ГУ ДСНС України у Київській області, рядового служби цивільного захисту ОСОБА_5, командира відділення 7 державної пожежно-рятувальної частини 12 державного пожежно-рятувального загону ГУ ДСНС України у Київській області головного майстер-сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_2 з іншими відвідувачами, що перебували в кафе, один з яких співробітник 1 державного пожежно-рятувального загону ГУ ДСНС України у Київській області капітан служби цивільного захисту ОСОБА_3 .

Зазначених співробітників було направлено до Сквирської міської лікарні для освідування на вміст алкоголю в крові та відібрано письмові пояснення працівниками поліції, після чого відправлено по місцях проживання.

У свою чергу, було відкрито кримінальне провадження частиною першою статті 125 Кримінального кодексу України від 21.12.2023 № 0000360.

Враховуючи наявну інформацію, керуючись п. 13 пункту 1 розділу II Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту, затвердженої наказом МВС України від 05.05.2015 № 515, Головним управлінням видано наказ від 21.12.2023 № 662 «Про призначення службового розслідування» щодо вищевказаних осіб (співробітників) та створено комісію про проведення службового розслідування.

14 січня 2024 року тимчасово виконуючим обов`язки начальника Головного управління ДСНС України у Київській області затверджено висновок службового розслідування, яким запропоновано на майстер-сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_1 , водія 7 державної пожежно-рятувальної частини 12 державною пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Київській області накласти дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту.

Наказом Головного управління ДСНС України у Київській області від 26 січня 2024 року №42-нк за порушення службової дисципліни, що виразилось у недотриманні вимог п. 31 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2013 року № 593, п. 3 та 4 розділу І Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, затвердженого Законом України від 5 березня 2009 року № 1068-VІ, абз. 2 п. 3 розділу II Правил етичної поведінки працівників Державної служби України з надзвичайних ситуацій, територіальних органів, підприємств, установ та організацій, що належать до сфери її управління, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України 16 листопада 2018 року № 932, п. 4 розділу IV Правил етичної поведінки працівників Державної служби України з надзвичайних ситуацій, територіальних органів, підприємств, установ та організацій, що належать до сфери її управління, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України 16 листопада 2018 року № 932, абзацу 11 пункту 58 розділу III Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, затвердженого Законом України від 5 березня 2009 року № 1068-VІ, а також приймаючи до уваги діюче дисциплінарне стягнення у виді догани (наказ 12 державного пожежно-рятувального загону ГУ ДСНС України у Київській області від 11 квітня 2023 року № 27 о/с) на майстер-сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_1 , водія 7 державної пожежно-рятувальної частини 12 державною пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Київській області накладено дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту.

Відповідно до акту про відмову особи начальницького складу від ознайомлення з наказом про накладення дисциплінарного стягнення під її підпис до позивача 30 січня 2024 року доведено зміст наказу від 26 січня 2024 року №42-НК

Не погоджуючись з такими рішеннями відповідача та вважаючи свої права порушеними, позивач звернувся з цим позовом до суду.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки позивач, перебуваючи на службі цивільного захисту, в силу своїх службових обов`язків, зобов`язаний не допускати вчинків, що ганьблять звання працівника ДСНС або підривають авторитет ДСНС, тому враховуючи наслідки проступку, які фактично підривають довіру та авторитет до органів служби цивільного захисту, висновок відповідача щодо наявності підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади є правомірним, що свідчить про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Колегія суддів погоджується з наведеними висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

У силу вимог частини другої ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 43 Конституції України встановлено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю, гарантує рівні можливості у виборі професії та роду трудової діяльності, реалізовує програми професійно-технічного навчання, підготовки і перепідготовки кадрів відповідно до суспільних потреб. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

У той же час, порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту, їх права та обов`язки визначаються Кодексом цивільного захисту України від 02.10.2012 №5403-VI (далі - КЦЗ) та Положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 №593 (далі - Положення №593).

Частиною першою статті 101 КЦЗ передбачено, що служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період.

Відповідно до частини першої статті 99 КЦЗ до персоналу (кадрів) органів управління та сил цивільного захисту належать особи рядового і начальницького складу, які проходять службу цивільного захисту за контрактом, державні службовці та інші працівники, з якими укладається трудовий договір.

Таким чином, аналіз наведених положень чинного законодавства дає підстави для висновку, що різновидом публічної служби в органах цивільного захисту є служба цивільного захисту за контрактом осіб рядового або начальницького складу.

Особливістю цього виду служби цивільного захисту є те, що він реалізується громадянами України в добровільному порядку на умовах, визначених контрактом, у разі, якщо вони відповідають кваліфікаційним вимогам і здатні за своїми особистими, діловими та моральними якостями, освітнім і професійним рівнем, станом здоров`я виконувати службові обов`язки.

При цьому, особи рядового і начальницького складу служби цивільного захисту за своєю правосуб`єктністю відносяться до спеціальної категорій суб`єктів права, правовідносини з якими регулюються нормами спеціального законодавства.

Форма, порядок і правила укладання контракту, припинення (розірвання) контракту, а також наслідки припинення (розірвання) контракту визначаються положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України (частина четверта ст.103 КЦЗ України).

На підставі частини першої статті 108 КЦЗ України громадяни України, які вперше приймаються на службу цивільного захисту, особисто складають та скріплюють власноручним підписом Присягу такого змісту: «Я, громадянин України (прізвище, ім`я та по батькові), вступаючи на службу цивільного захисту, складаю Присягу та урочисто клянуся завжди залишатися відданим Українському народові, неухильно дотримуватися Конституції та законів України, бути чесним, сумлінним і дисциплінованим. Присягаю з високою відповідальністю виконувати свій службовий обов`язок, вимоги статутів і наказів, постійно вдосконалювати професійну майстерність та всіляко сприяти зміцненню авторитету служби цивільного захисту. Клянуся мужньо і рішуче захищати життя та здоров`я громадян, майно України, її навколишнє природне середовище від надзвичайних ситуацій. Якщо я порушу цю Присягу, готовий нести відповідальність згідно із законами України».

Відповідно до пункту 3 Положення №593 особами рядового і начальницького складу служби цивільного захисту (далі - особи рядового і начальницького складу) є громадяни, які у добровільному порядку прийняті на службу цивільного захисту за контрактом і яким присвоєно відповідно до цього Положення спеціальні звання.

За приписами пункту 29 Положення особи рядового і начальницького складу можуть бути заохочені або притягнуті до дисциплінарної відповідальності у порядку, передбаченому Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту.

У відповідності до пункту 31 Положення особи рядового і начальницького складу зобов`язані: чесно і сумлінно додержуватися Присяги служби цивільного захисту, виконувати закони України; добросовісно і в повному обсязі виконувати покладені на них згідно із займаною посадою службові обов`язки; проходити службу цивільного захисту в тих органах і підрозділах цивільного захисту і в тих місцях, де це викликано інтересами служби; додержуватися норм професійної та службової етики; зупинити членство в політичних партіях, організаціях чи рухах на період проходження служби цивільного захисту; додержуватися вимог антикорупційного законодавства; додержуватися законодавства з питань забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків, запобігання і протидії дискримінації, насильству за ознаками статі та сексуальним домаганням; берегти та підтримувати у належному стані передані їм у користування майно і техніку; постійно підвищувати рівень професійних знань, удосконалювати свою майстерність; виявляти повагу до колег по службі, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; щороку проходити комплексний медичний огляд, за необхідності психофізіологічне обстеження і тестування, а в разі погіршення стану здоров`я, прийняття рішення про переміщення по службі в іншу місцевість або інших випадках, що потребують додаткового вивчення стану здоров`я, - проходити позачерговий медичний огляд; сприяти підтриманню порядку і дисципліни; звертатись із службових питань до свого безпосереднього керівника (начальника) і з його дозволу - до старшого прямого керівника (начальника), з особистих питань - до свого безпосереднього керівника (начальника), а у разі, коли він нездатний їх вирішити, - до старшого прямого керівника (начальника); доповідати своєму безпосередньому керівникові (начальникові) про події та обставини, що стосуються виконання службових обов`язків, а також про зроблені їм іншими керівниками (начальниками) зауваження; додержуватися вимог безпеки, вживати заходів до запобігання захворюванню, травматизму, підвищувати повсякденно фізичну загартованість і тренованість, утримуватися від шкідливих для здоров`я звичок; своєчасно подавати відомості про себе, що мають значення для проходження служби цивільного захисту (зміна місця проживання, здобуття освіти, притягнення до адміністративної та кримінальної відповідальності тощо); повідомляти безпосередньому керівникові (начальникові) про місце свого перебування під час відпустки та у разі відсутності на службі з інших поважних причин (перебування на лікарняному тощо); з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час.

З аналіз вищевикладених норм вбачається, що особи рядового і начальницького складу зобов`язані чесно і сумлінно додержуватися Присяги служби цивільного захисту, у разі порушення якої можуть бути притягнуті до дисциплінарної відповідальності у порядку, передбаченому Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту.

У свою чергу, Дисциплінарний статут служби цивільного захисту, затверджений Законом України від 05.03.2009 №1068-V (далі - Дисциплінарний статут) визначає сутність службової дисципліни, права та обов`язки осіб рядового і начальницького складу органів та підрозділів цивільного захисту, в тому числі слухачів і курсантів навчальних закладів центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту (далі - особи рядового і начальницького складу), щодо її додержання, види заохочення та дисциплінарних стягнень і порядок їх застосування. Дія цього Статуту поширюється на всіх осіб рядового і начальницького складу, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

За приписами пункту 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - бездоганне та неухильне виконання особами рядового і начальницького складу службових обов`язків, установлених Кодексом цивільного захисту України, цим Статутом, іншими нормативно-правовими актами та контрактом про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту (далі - контракт).

Службова дисципліна ґрунтується на усвідомленні особами рядового і начальницького складу своїх службових обов`язків та вірності Присязі, що складається особами рядового і начальницького складу відповідно до закону (пункт 2 Дисциплінарного статуту).

У відповідності до пункту 7 Дисциплінарного статуту за зразкове виконання службових обов`язків особи рядового і начальницького складу підлягають заохоченню, а за порушення службової дисципліни - несуть дисциплінарну відповідальність згідно із цим Статутом, а також цивільну, матеріальну, адміністративну, кримінальну відповідальність згідно із законом.

За визначенням, наведеним у пункті 8 Дисциплінарного статуту, порушення службової дисципліни - протиправне, винне (умисне чи необережне) діяння або бездіяльність особи рядового чи начальницького складу, спрямоване на недодержання вимог Присяги, зокрема на невиконання або неналежне виконання службових обов`язків, перевищення прав, порушення обмежень і заборон, установлених законодавством з питань проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту, чи вчинення інших дій, що ганьблять або дискредитують особу як представника служби цивільного захисту.

Пунктом 68 Дисциплінарного статуту передбачено, що на осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) звільнення зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність.

Відповідно до пункту 83 Дисциплінарного статуту прийняттю начальником рішення про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення за суттєвий грубий дисциплінарний проступок може передувати службове розслідування, яке призначається виданим наказом начальника з метою з`ясування всіх обставин, а також уточнення причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня тяжкості правопорушення та розміру заподіяної шкоди.

Грубим дисциплінарним проступком вважається факт грубого порушення службової дисципліни, а саме: вчинення інших дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні службових обов`язків, які підривають авторитет органів та підрозділів цивільного захисту, а також не сумісні з подальшим проходженням служби цивільного захисту (абз. 11 пункту 58 Дисциплінарного статуту).

Службове розслідування має бути завершено протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей строк може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць (пункт 84 Дисциплінарного статуту).

У силу вимог пункту 86 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення може бути накладено не пізніше ніж протягом 30 днів від дня, коли про правопорушення стало відомо начальнику, а у разі проведення за фактом вчинення правопорушення службового розслідування - від дня закінчення службового розслідування, не враховуючи періоду тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці порушника дисципліни.

Враховуючи вищевикладені норми вбачається, що Дисциплінарним статутом установлено види дисциплінарного стягнення, які накладаються на осіб рядового і начальницького складу за порушення ними службової дисципліни.

У свою чергу, порядок проведення службових розслідувань щодо порушень службової дисципліни, у тому числі вчинення дій, за які передбачено адміністративну чи кримінальну відповідальність (далі - порушення службової дисципліни), скоєних особою (особами) рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, у тому числі слухачами і курсантами навчальних закладів сфери управління ДСНС України (далі -особи рядового і начальницького складу), права й обов`язки посадових осіб при проведенні службового розслідування, оформлення його результатів та прийняття за ним рішення визначає інструкція про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту, затверджена наказом МВС України від 05.05.2015 №515 (далі - Інструкція №515).

Згідно з пунктом 2 розділу І Інструкції №515 метою проведення службового розслідування є встановлення: обставин (часу, місця) і наслідків порушення службової дисципліни; осіб, винних у вчиненні порушення службової дисципліни, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали передумови для їх спричинення; наявності причинного зв`язку між порушенням службової дисципліни особи (осіб), щодо якої (яких) було призначено службове розслідування, та його наслідками; причин порушення службової дисципліни та умов, що йому сприяли; вимог чинного законодавства, які було порушено; ступеня провини кожної з осіб, причетних до порушення службової дисципліни, та мотивів протиправної поведінки особи (осіб) рядового чи начальницького складу, її (їх) ставлення до скоєного.

Підставами для призначення службового розслідування є інформація, викладена в рапортах, заявах, скаргах осіб рядового і начальницького складу, державних службовців та працівників ДСНС України, матеріалах перевірок (інформація, одержана за результатами заходів контролю), письмових зверненнях громадян, повідомленнях правоохоронних органів, органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій та їхніх посадових осіб, об`єднань громадян, а також опубліковані засобами масової інформації інформативні дані про події, що потребують з`ясування обставин, за яких вони сталися (п.2 розділу ІІ Інструкції №515).

Строки проведення службового розслідування визначено у розділі ІV Інструкції, відповідно до п.1 якого службове розслідування завершується протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей строк може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць.

Відповідно до пункту 2 та пункту 3 розділу ІV Інструкції №515 початок службового розслідування визначається датою видання наказу про його призначення, якщо ним не визначено інше.

Завершенням службового розслідування є дата затвердження начальником, який його призначив, висновку за результатами службового розслідування.

Серед прав та обов`язків осіб (членів комісії), яким доручено проведення службового розслідування, передбачених у пункту 3 розділу V Інструкції №515, посадовій особі (членам комісії), якій (яким) доручено проведення службового розслідування, надається право, зокрема, запрошувати особу рядового або начальницького складу, стосовно якої проводиться службове розслідування, а також інших посадових осіб органів і підрозділів цивільного захисту, які обізнані або причетні до фактів чи дій (бездіяльності), що стали підставами для призначення службового розслідування, для одержання від них усних або письмових пояснень, інших документальних матеріалів, що стосуються порушення службової дисципліни. Форма письмового пояснення викладена в додатку до цієї Інструкції.

Відповідно до пункту 1 розділу VІІ Інструкції №515, підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин.

Особа рядового або начальницького складу, стосовно якої проводиться службове розслідування, має право: знати підстави для призначення службового розслідування, яке проводиться щодо неї; брати участь у службовому розслідуванні, у тому числі надавати усні чи письмові пояснення, документи, робити заяви, вимагати додаткового вивчення пояснень осіб, які обізнані або причетні до порушення службової дисципліни, а також в опитуванні інших осіб, яким відомі обставини, що вивчаються під час службового розслідування; звертатися з клопотанням про витребування й долучення до матеріалів службового розслідування нових документів, інших матеріальних носіїв інформації; висловлювати письмові зауваження щодо проведення службового розслідування, дій або бездіяльності посадових осіб, які його проводять; не надавати будь-яких пояснень щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено чинним законодавством України; за письмовим рапортом ознайомлюватися з висновком службового розслідування, а також з матеріалами, зібраними під час його проведення, у частині, яка її стосується; оскаржувати рішення, прийняте за результатами службового розслідування, у строки і в порядку, що визначені чинним законодавством України (пункт 4 розд. V Інструкції).

З урахуванням пункту 2 розділу VІІІ Інструкції №515, якщо вину особи рядового або начальницького складу повністю доведено, за результатами службового розслідування начальник, який призначив службове розслідування, визначає вид дисциплінарного стягнення щодо порушника та доручає підготувати проект відповідного наказу щодо його накладення.

Зі змісту зазначених правових норм вбачається, що недотримання працівником служби цивільного захисту службової дисципліни, неналежне виконання обов`язків, є наслідком вчинення ним дисциплінарного проступку та можливості подальшого притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності. При цьому, обставини дисциплінарного проступку мають встановлюватись під час службового розслідування. В той же час, для вирішення питання про застосування того чи іншого виду дисциплінарного стягнення, необхідно виходити з характеру проступку, обставин, за яких його вчинено, яку завдано ним (могло бути завдано) шкоду.

Відповідна правова позиція висловлена у постановах Верховного Суду від 04.12.2019 у справі №825/1203/17 та від 22.04.2020 у справі №826/23872/15.

Як свідчать матеріали справи, 20 грудня 2023 року о 22 год. 40 хв. за адресою: Київська область, Білоцерківський район, м. Сквира, вул. Київська у кафе «Піраміда», сталася бійка за участі співробітників, а саме водія 7 державної пожежно-рятувальної частини 12 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України Київській області майстер-сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_1 , старшого пожежного-рятувальника 1 державної пожежно-рятувальної частини 12 державного пожежно-рятувального загону ГУ ДСНС України у Київській області сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_4 , пожежного-рятувальника 7 державної пожежно-рятувальної частини 12 державного пожежно-рятувального загону ГУ ДСНС України у Київській області, рядового служби цивільного захисту ОСОБА_5 , командира відділення 7 державної пожежно-рятувальної частини 12 державного пожежно-рятувального загону ГУ ДСНС України у Київській області головного майстер-сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_2 з іншими відвідувачами, що перебували в кафе, один з яких співробітник 1 державного пожежно-рятувального загону ГУ ДСНС України у Київській області капітан служби цивільного захисту ОСОБА_3 .

У свою чергу, даних співробітників було направлено до Сквирської міської лікарні для освідування на вміст алкоголю в крові та відібрано письмові пояснення працівниками поліції, після чого відправлено по місцях проживання.

Як наслідок, відкрито кримінальне провадження частиною першою статті 125 Кримінального кодексу України від 21.12.2023 № 0000360.

21 грудня 2023 року Головним управлінням ДСНС України у Київській області видано наказ № 662 «Про призначення службового розслідування» щодо вищевказаних осіб (співробітників) та створено комісію про проведення службового розслідування.

Під час проведення службового розслідування було встановлено, що начальник караулу капітан с.ц.з. ОСОБА_3 разом з дружиною ОСОБА_6 та друзями знаходився у кафе «Піраміда» в м. Сквира, вул. Київська, 34. Приблизно о 21 год 15 хв до закладу завітала компанія відвідувачів. Потім через деякий час між відвідувачами кафе гр. ОСОБА_7 та ОСОБА_1 виник конфлікт. Помітивши дану ситуацію, ОСОБА_3 підійшов до зазначених осіб, щоб залагодити конфлікт, та зробив зауваження ОСОБА_1 , втім останній наніс декілька ударів в обличчя ОСОБА_3 , після чого почалася між ними бійка. Зазначені обставини змусили працівників кафе «Піраміда» здійснити виклик представників Національної поліції.

У свою чергу, працівники поліції доставили ОСОБА_3 до приймального відділення Сквирської лікарні де встановили діагноз - рвана рана підборіддя. За даним фактом відкрито кримінальне провадження за частиною першою статті 125 КК України від 21.12.2023 №0000360 відносно ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 .

Згідно з виписки із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого Комунального некомерційного підприємства Сквирської міської ради «Сквирська центральна міська лікарня» від 15.01.2024 ОСОБА_3 лікарями встановлено діагноз: від 20.12.2023 рвана рана підборіддя, стан алкогольного сп`яніння; від 21.12.2023 множинні ушиби, садна обличчя голови, забійна рана підборіддя, ЗЧМТ, забій м`яких тканин голови, обличчя. Після травматичний серебростенічний синдром.

Крім того, матеріали службового розслідування містять пам`ятку щодо дотримання вимог наказу МВС України від 16 листопада 2018 року № 932 «Про затвердження Правил етичної поведінки працівників Державної служби України з надзвичайних ситуацій, територіальних органів, підприємств, установ та організацій, що належать до сфери її управління», відповідно до якої «Я, ОСОБА_1 ознайомлений і зобов`язуюсь виконувати вимоги вищезазначеного наказу під час проходження служби цивільного захисту (роботи) в ДСНС України. У разі недотримання вимог Правил готовий нести дисциплінарну відповідальність відповідно до Закону України «Про дисциплінарний статут служби цивільного захисту» від 5 березня 2009 року № 1068-УІ, Кодексу законів про працю України» підпис ОСОБА_1 та дата - 09.09.2022.

На підставі викладеного, Комісією з проведення службового розслідування запропоновано накласти дисциплінарне стягнення на майстер-сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_1 , водія 7 державної пожежно-рятувальної частини 12 державною пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Київській області у виді звільнення зі служби у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту.

Враховуючи, що позивач заслуговує на притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади у зв`язку із вчиненням проступку, пов`язаного з порушенням службової дисципліни, Наказом Головного управління ДСНС України у Київській області від 26 січня 2024 року №42-нк за порушення службової дисципліни, що виразилось у недотриманні вимог п. 31 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2013 р. № 593, п. 3 та 4 розділу І Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, затвердженого Законом України від 5 березня 2009 року № 1068-VІ, абз. 2 п. З розділу II Правил етичної поведінки працівників Державної служби України з надзвичайних ситуацій, територіальних органів, підприємств, установ та організацій, що належать до сфери її управління, затверджених наказ Міністерства внутрішніх справ України 16 листопада 2018 року № 932, п. 4 розділу IV Правил етичної поведінки працівників Державної служби України з надзвичайних ситуацій, територіальних органів, підприємств, установ та організацій, що належать до сфери її управління, затверджених наказ Міністерства внутрішніх справ України 16 листопада 2018 року № 932, абзацу 11 пункту 58 розділу III Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, затвердженого Законом України від 5 березня 2009 року № 1068-VІ, а також беручи до уваги діюче дисциплінарне стягнення у виді догани (наказ 12 державного пожежно-рятувального загону ГУ ДСНС України у Київській області від 11 квітня 2023 року № 27 о/с) на майстер-сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_1 , водія 7 державної пожежно-рятувальної частини 12 державною пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Київській області накладено дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту.

У свою чергу, досліджуючи правову природу даного проступку, суд зазначає, що складом такого дисциплінарного проступку є: дія чи бездіяльність особи рядового і начальницького складу, причинно-наслідковий зв`язок, та наслідок, що настав.

Відповідно до абзаців 2, 4, 7, 9 пункту 3, пункту 25, абзацу 5 пункту 59 Дисциплінарного статуту службова дисципліна в органах і підрозділах цивільного захисту зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу під час проходження служби: виконувати вимоги Присяги, контракту, накази начальників, додержуватися цього Статуту та інших нормативно-правових актів; бути чесним, сумлінним і дисциплінованим; додержуватися норм професійної та службової етики, не вчиняти дій, що можуть призвести до неналежного виконання службових обов`язків, бути вільним від впливу політичних партій і громадських організацій; сприяти зміцненню службової дисципліни, виявляти повагу до начальників та старших за званням, бути ввічливим, додержуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету.

Згідно з абзацем 5 пункту 59 Дисциплінарного статуту до діянь, що є порушеннями службової дисципліни, також належать інші діяння, визнані порушеннями службової дисципліни законом та цим Статутом.

Особи рядового і начальницького складу зобов`язані: чесно і сумлінно додержуватися Присяги служби цивільного захисту, виконувати закони України; додержуватися норм професійної та службової етики; сприяти підтриманню порядку і дисципліни (абзаци 2, 5, 13 пункту 31 Положення №593).

У свою чергу, стандарти етичної поведінки працівників ДСНС, територіальних органів, підприємств, установ та організацій, що належать до сфери її управління, якими вони зобов`язані керуватися під час виконання своїх посадових обов`язків, закріплені в Правилах етичної поведінки працівників Державної служби України з надзвичайних ситуацій, територіальних органів, підприємств, установ та організацій, що належать до сфери її управління, затверджених наказом МВС України від 16.11.2018 № 932, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 04 грудня 2018 року за № 1376/32828 (далі - Правила №932).

Згідно з пункту 3 розділу ІІ Правил №932 працівники ДСНС під час виконання своїх посадових обов`язків зобов`язані неухильно дотримуватися загальновизнаних норм поведінки, бути доброзичливими та ввічливими, дотримуватися високої культури спілкування (не допускати використання нецензурної лексики, підвищеної інтонації), поважати гідність громадян, не виявляти свавілля або байдужості до їхніх правомірних дій та вимог.

Працівники ДСНС повинні запобігати виникненню конфліктів у стосунках із громадянами, керівниками, колегами та підлеглими.

У відповідності до пункту 6 розділу ІІ Правил №932 працівники ДСНС мають дбати про авторитет ДСНС не лише відповідно до вимог, визначених цими Правилами, а також в частині дотримання загальновизнаних правил поведінки, охайного зовнішнього вигляду, забезпечення високої якості роботи, дотримання внутрішнього трудового розпорядку.

Поведінка працівників ДСНС має забезпечувати довіру суспільства до ДСНС (пункт 3 розділу І Правил №932).

Згідно пункту 4 розділу 4 Правил №932 працівники ДСНС не повинні допускати, у тому числі у позаробочий час, дій і вчинків, які можуть зашкодити інтересам ДСНС чи негативно вплинути на репутацію працівників ДСНС.

Разом з тим, відповідно до пп. 2 п.13 Положення № 593 особи рядового і начальницького складу вважаються такими, що виконують службові обов`язки: під час прямування на службу або із служби, службових поїздок, повернення до місця служби.

Начальник зобов`язаний підтримувати високий рівень службової дисципліни в органах і підрозділах цивільного захисту, вимагати від підлеглих її додержання, не залишати поза увагою жодного факту вчинення дисциплінарного правопорушення, у повному обсязі використовувати надані йому права, правильно застосовувати заходи дисциплінарного впливу.

Начальник зобов`язаний бути прикладом у бездоганному виконанні вимог Присяги, наказів та розпоряджень, у дотриманні законності, службової дисципліни, професійної та службової етики, а також виховувати і підтримувати у підлеглих сумлінне ставлення до виконання службових обов`язків, виявлення честі та гідності, заохочувати ініціативність, самостійність і старанність на службі (ст. 24-25 Дисциплінарного статуту).

Аналіз вищевикладених норм чинного законодавства дає підстави для висновку, що одним з першочергових обов`язків осіб начальницького складу органів ДСНС, є дотримання службової дисципліни, професійної та службової етики, що виражається, серед іншого, у невикористанні нецензурної лексики, підвищеної інтонації, запобіганню виникнення конфліктів, як у робочий, так і позаробочий час.

Водночас, час прямування на службу або зі служби законодавчо віднесено до виконання службових обов`язків працівників ДСНС.

У той же час, вчинки, які дискредитують працівників служби цивільного захисту та, власне, органи ДСНС, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Отже, дискредитація звання особи рядового і начальницького складу служби цивільного захисту за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет органів ДСНС і її працівників в очах громадськості.

У даному випадку, службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені. Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника служби цивільного захисту, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; додержуватися норм професійної та службової етики; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час.

З тексту Присяги, неухильне дотримання якої визначено законом, слідує, що в основі поведінки працівника служби цивільного захисту закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги.

Відтак, складаючи Присягу, особа рядового і начальницького складу служби цивільного захисту покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння працівником служби цивільного захисту проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів ДСНС та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Таким чином, враховуючи викладене, позивач, перебуваючи на службі цивільного захисту, в силу своїх службових обов`язків, зобов`язаний не допускати вчинків, що ганьблять звання працівника ДСНС або підривають авторитет ДСНС.

Враховуючи наслідки проступку, які фактично підривають довіру та авторитет до органів служби цивільного захисту, висновок відповідача щодо наявності підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади є правомірним.

З огляду на вищевикладене, вбачається, що висновок службового розслідування сформований у межах компетенції та застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення є співмірним до вчиненого проступку, що свідчить про правомірність оскаржуваного наказу.

Оскільки судом першої інстанції не встановлено підстав для визнання незаконним звільнення позивача зі служби цивільного захисту, а вимоги щодо поновлення його на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу є похідними від вимог про визнання наказів протиправними, тому колегія суддів про відсутність підстав для їх задоволення.

Відповідно до п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обгрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

Інші доводи апеляційної скарги не спростовують докази, досліджені та перевірені в суді першої інстанції та не впливають на висновки суду, викладені в оскаржуваному рішенні.

За таких обставин, рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, і доводи апелянта, викладені у скарзі, не свідчать про порушення судом норм матеріального чи процесуального права, які могли б призвести до неправильного вирішення справи.

Отже при ухваленні оскаржуваної постанови судом першої інстанції було дотримано всіх вимог законодавства, а тому відсутні підстави для її скасування.

За правилами статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242, 250, 308, 310, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України суд,

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 10 грудня 2024 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення, є остаточною та не підлягає касаційному оскарженню, відповідно до п. 2 частини п`ятої ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя О.М. Оксененко

Судді О.М. Ганечко

В.В. Кузьменко