Справа № 560/3669/25
Суддя: Салюк П.І.
Дата ухвалення: 2025-05-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/3669/25
РІШЕННЯ

іменем України

05 травня 2025 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Салюка П.І. розглянувши адміністративну справу за позовом Виконувача обов`язків керівника Волочиської окружної прокуратури в інтересах держави , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Департамент інформаційної діяльності, культури, національностей та релігій Хмельницької ОВА до Війтовецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Виконувач обов`язків керівника Волочиської окружної прокуратури в інтересах держави звернувся в Хмельницький окружний адміністративний суд з позовом до Війтовецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області, в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Війтовецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області в частині невиконання вимог чинного законодавства України щодо виготовлення облікової документації на об`єкт культурної спадщини - Хрестовоздвиженську церкву (дер.) 1856 р., яка розташована в с. Сарнів Війтовецької селищної об`єднаної територіальної громади Хмельницького району Хмельницької області та подання пропозицій Департаменту інформаційної діяльності, культури, національностей та релігій Хмельницької обласної державної адміністрації про занесення такого до Державного реєстру нерухомих пам`яток України;

- зобов`язати Війтовецьку селищну раду Хмельницької області виконати вимоги чинного законодавства України щодо виготовлення облікової документації на об`єкт культурної спадщини - Хрестовоздвиженську церкву (дер.) 1856 р., яка розташована в с. Сарнів Війтовецької селищної об`єднаної територіальної громади Хмельницького району Хмельницької області та подати пропозиції Департаменту інформаційної діяльності, культури, національностей та релігій Хмельницької ОДА про занесення такого до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що Волочиською окружною прокуратурою в ході здійснення представницьких повноважень вивчено стан дотримання законодавства щодо охорони культурної спадщини на території Війтовецької територіальної громади Хмельницького району Хмельницької області. За результатами опрацювання матеріалів щодо наявності підстав для представництва інтересів держави в суді, виявлено факт протиправної бездіяльності Виконавчого комітету Війтовецької селищної ради, що полягає у не виготовленні облікової документації на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини - Хрестовоздвиженська церква (дер.), яка розташована в с. Сарнів на території Війтовецької територіальної громади Хмельницького району Хмельницької області та неподанні до органу охорони культурної спадщини вищого рівня пропозиції про занесення вказаного об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

Ухвалою суду від 10 березня 2024 року відкрито провадження в адміністративній справі, призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін та залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Департамент інформаційної діяльності, культури, національностей та релігій Хмельницької ОВА.

Відповідач правом на подання відзиву на адміністративний позов у наданий йому строк згідно ухвали не скористався, жодних документів до суду не подав.

Від Війтовецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області до суду надійшла заява про визнання позову. Вказує, що ознайомившись з позовною заявою, предметом та підставами позову, Війтовецька селищна рада Хмельницького району Хмельницької області вважає за необхідне реалізувати своє процесуальне право та визнати позов, оскільки вважає його обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, а також вже розпочала підготовку до виготовлення облікової документації на об`єкт культурної спадщини. Позовні вимоги у справі № 560/3669/25 за позовною заявою Виконувача обов`язків керівника Волочиської окружної прокуратури в інтересах держави до Війтовецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії - визнає та проти задоволення позову не заперечую, наслідки визнання позову відомі. Просить при вирішенні питання щодо стягнення судового збору застосувати ч. 1 ст. 142 КАС України та стягнути з відповідача судовий збір у розмірі 50%, а 50% судового збору повернути позивачу з державного бюджету.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, з`ясувавши всі обставини справи, перевіривши їх дослідженими доказами, суд встановив наступне.

Згідно інформації, розміщеної на офіційному сайті Департаменту інформаційної діяльності, культури, національностей та релігій Хмельницької обласної державної адміністрації Наказом Управління культури, національностей та релігій Хмельницької обласної державної адміністрації від 28.02.2013 №65н Хрестовоздвиженську церкву (дер.) 1856 р., с. Сарнів занесено до переліку щойно виявлених об`єктів культурної спадщини Хмельницької області за видом "архітектура" та "містобудування".

Власником вказаного об`єкту культурної спадщини, на даний час, є Релігійна організація "Релігійна громада Свято-Хресто-Воздвиженської парафії с. Сарнів Волочиського району Хмельницької єпархії Української православної церкви", згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 28.02.2025.

З метою збереження об`єкта культурної спадщини, Волочиською окружною прокуратурою направлено листи, на адресу Департаменту інформаційної діяльності, культури, національностей та релігій Хмельницької обласної державної адміністрації та Хмельницької обласної військової адміністрації за № 51-3778 вих-24 від 26.09.2024 та № 51-4423 вих-24 від 18.11.2024 про наявність порушення вимог законодавства про охорону культурної спадщини під час використання Хрестовоздвиженської церкви (дер.) 1856 р., розташованої в с. Сарнів на території Війтовецької територіальної, громади Хмельницького району Хмельницької області, в частині невиготовлення облікової документації та невнесення вказаного об`єкту до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

Згідно листа Хмельницької обласної державної адміністрації № 99/35-12-10107/2024 від 18.10.2024 Департамент інформаційної діяльності, культури, національностей та релігій Хмельницької ОДА (ОВА) є уповноваженим органом Хмельницької обласної військової адміністрації у сфері охорони культурної спадщини, який уповноважений розглядати-облікову документацію на об`єкти культурної спадщини та направляти до Міністерства культури та стратегічних комунікацій України для прийняття рішення про занесення об`єкта до Державного реєстру нерухомих пам`яток України. Відповідно до п. 2.1 Порядку обліку об`єктів культурної спадщини, виявлення нерухомих об`єктів культурної спадщини та складання на- них відповідної облікової документації забезпечують уповноважені органи, а також районні державні адміністрації, виконавчі органи сільської, селищної,іїміської ради відповідно до їх, компетенції у фері охорони культурної спадщини, зокрема виконують функції Замовника, та укладають з цією метою контракти на виявлення, дослідження, нерухомих обєктів культурної спадщини для їх взяття на облік та подальшої державної реєстрації.

Згідно листа Департаменту інформаційної діяльності, культури, національностей та релігій Хмельницької ОДА (ОВА) (№ 02-1727/2024 від 09.12.2024), Війтовецькою селищною радою (виконавчим органом) не розроблялась облікова документація на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини - Хрестовоздвиженська церква (дер.) у с. Сарнів, та не направлялась на погодження до Департаменту інформаційної діяльності, культури, національностей та релігій Хмельницької ОДА з метою включення вказаного об`єкта до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

Відповідно до електронної бази документообігу, пропозицій від Війтовецької селищної ради про занесення об`єкту культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, а саме: щодо Хрестовоздвиженської церкви (дер.), яка розташована на території Війтовецької селищної ради та перебуває на обліку як щойно виявлений об`єкт культурної спадщини, як до органу охорони культурної спадщини облдержадміністрації, не надходило.

Відсутність облікової документації на об`єкт культурної спадщини - Хрестовоздвиженська церква у с. Сарнів підтверджується листами Департаменту інформаційної діяльності, культури, національностей та релігій Хмельницької ОДА (ОВА) № 02-1200/2024 від 28.08.2024 року та № 02- 317/2025 від 20.02.2025 року.

Волочиською окружною прокуратурою повідомлено Війтовецьку селищну раду, якій підзвітний та підконтрольний виконавчий комітет листами № 51-4474 вих-24 від 21.11.2024 та № 51-4806 вих-24 від 24.12.2024 про наявність на території Війтовецької територіальної громади об`єкта культурної спадщини, який згідно наказу управління культури, національностей та релігій Хмельницької обласної державної адміністрації від 28.02.2013 №65н, занесений до переліку щойно виявлених об`єктів культурної спадщини Хмельницької області за видом "архітектура" та "містобудування" - Хрестовоздвиженська церква (дер.) 1856 р., яка розташована в с. Сарнів та не внесена до Державного реєстру нерухомих пам`яток України та, як наслідок, не має статусу пам`ятки культурної спадщини, що може призвести до її руйнування, втрати статусу об`єкта культурної спадщини.

Війтовецька селищна рада листами від 11.12.2024 № 1818/02-20 та від 03.01.2025 № 13/02-22 повідомила окружну прокуратуру, що облікова документація на Хрестовоздвиженську церкву (дер.) 1856 р., яка розташованая с. Сарнів на території Війтовецької територіальної громади Хмельницького району Хмельницької області не виготовлялась, пропозиції вищестоящому органу охорони культурної спадщини щодо занесення вказаного об`єкту культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України селищною радою не подавалися, бюджетом не передбачені виділення коштів на виготовлення облікової документації. Також вказано, що бюджетні кошти на заходи із збереження об`єкту культурної спадщини Хрестовоздвиженська церква (дер.) 1856 р. у с. Сарнів не виділялися, обліковою документацією остання не володіє, щорічно проводиться відзуальне обстеження наявності пам`ятки, довідки не складалися.

Вважаючи протиправною бездіяльність відповідача виконувач обов`язків керівника Волочиської окружної прокуратури в інтересах держави звернувся до суду із позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Згідно ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до ст. 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Згідно ст. 23 ЗУ "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

У Рішенні Конституційного Суду України від 08 квітня 1999 року №3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття інтереси держави, висловив міркування, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (пункт 3 мотивувальної частини).

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій.

Із врахуванням того, що інтереси держави є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (пункт 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 08 квітня 1999 року № 3-рп/99).

Ці міркування Конституційний Суд України зробив у контексті офіційного тлумачення Арбітражного процесуального кодексу України, який вже втратив чинність. Однак, висловлене Судом розуміння поняття інтереси держави має самостійне значення і може застосовуватися для тлумачення цього ж поняття, вжитого у статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Відтак, інтереси держави охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація інтересів держави, особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 25 квітня 2018 року по справі №806/1000/17, від 19 вересня 2019 року по справі №815/724/15, від 17 жовтня 2019 року по справі №569/4123/16-а.

Суд зазначає, що в позовній заяві прокурор обґрунтував наявність "інтересів держави" тим, що наразі наявна необхідність захисту інтересів держави у сфері культурної спадщини.

Таке обґрунтування є сумісним з розумінням "інтересів держави", а відтак суд вважає, що у даній справі подання виконувачем обов`язків керівника Волочиської окружної прокуратури позовної заяви мало на меті захист "інтересів держави".

Системне тлумачення положень ст.53 КАС України та ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво у суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках:

1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах;

2) якщо відсутній орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах (висновок викладений у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 31.10.2019 року у справі №923/35/19, від 23.07.2020 у справі №925/383/18, від 30.07.2020 у справі №904/5598/18).

Згідно із ст.20 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" державний контроль за діяльністю органів і посадових осіб місцевого самоврядування може здійснюватися лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У зв`язку з тим, що відсутній орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у даних правовідносинах, саме виконувач обов`язків керівника Волочиської окружної прокуратури звертається до суду за захистом державних інтересів і набуває статусу позивача.

Підсумовуючи викладене та враховуючи, що в позовній заяві прокурор обґрунтував наявність "інтересів держави" тим, що наразі наявна необхідність захисту культурної спадщини України, а також підкреслюючи факт відсутності органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції державного контролю за діяльністю органів і посадових осіб місцевого самоврядування, суд доходить висновку, що прокурор належним чином обґрунтував підстави для звернення до суду з адміністративним позовом в межах даної справи.

Щодо суті спірних правовідносин суд зазначає наступне.

Визначення системи та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування врегульовано Законом України "Про місцеве самоврядування в Україні" від 21.05.1997 року №280/97-ВР (далі Закон №280/97-ВР).

Відповідно до ч.ч.1-2 ст.2 Закону №280/97-ВР місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.

За ст.1 Закону №280/97-ВР виконавчі органи рад органи, які створюються радами для здійcнення виконавчих функцій, повноважень місцевого самоврядування у межах, визначених цим та іншими законами.

Система місцевого самоврядування включає, зокрема, виконавчі органи сільської, селищної, міської рад (ч.1 ст.5 Закону №280/97-ВР).

Згідно ст. 10 Закону №280/97-ВР сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Згідно ч.ч.1-2 ст.11 Закону №280/97-ВР виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи.

Виконавчі органи сільських, селищних, міських, районних у містах рад є підконтрольними і підзвітними відповідним радам, а з питань здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади - також підконтрольними відповідним органам виконавчої влади.

Відповідно до п.п.10 п.б) ст.32 Закону №280/97-ВР до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать делеговані повноваження, такі як забезпечення охорони пам`яток історії та культури, збереження та використання культурного надбання.

В той же час, згідно інформації Війтовецької селищної ради від 03.01.2025 №13/02-22, отриманої на запит окружної прокуратури, Виконавчий комітет Війтовецької селищної ради не є юридичною особою.

Враховуючи викладене, головним розпорядником бюджетних коштів, виділених на охорону культурної спадщини, є Війтовецька селищна рада.

Тому, саме Війтовецька селищна рада є належним відповідачем у даних спірних правовідносинах.

Правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини з метою її збереження, використання об`єктів культурної спадщини у суспільному житті, захисту традиційного характеру середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь врегульовані Законом України від 08.06.2000 року №1805-III "Про охорону культурної спадщини" (далі Закон №1805-III).

За ст.1 Закону №1805-III культурна спадщина - сукупність успадкованих людством від попередніх поколінь об`єктів культурної спадщини; об`єкт культурної спадщини - визначне місце, споруда (витвір), комплекс (ансамбль), їхні частини, пов`язані з ними рухомі предмети, а також території чи водні об`єкти (об`єкти підводної культурної та археологічної спадщини), інші природні, природно-антропогенні або створені людиною об`єкти незалежно від стану збереженості, що донесли до нашого часу цінність з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду і зберегли свою автентичність.

Згідно ч.1 ст.3 Закону №1805-III державне управління у сфері охорони культурної спадщини покладається на Кабінет Міністрів України, спеціально уповноважені органи охорони культурної спадщини.

До спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини (далі - органи охорони культурної спадщини) належать, зокрема, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради.

Відповідно до ч.2 ст.6 Закону №1805-III до повноважень районних державних адміністрацій, виконавчого органу сільської, селищної, міської ради відповідно до їх компетенції у сфері охорони культурної спадщини належить, зокрема, але не виключно:

- забезпечення виконання цього Закону, інших нормативно-правових актів про охорону культурної спадщини на відповідній території;

- подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, внесення змін до нього та про занесення відповідної території до Списку історичних населених місць України.

Правила визначення категорій пам`яток для занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України закріплений у Порядку визначення категорій пам`яток, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 22.05.2019 року № 452 (далі Порядок № 452).

Згідно п.п.3-4 Порядку № 452 об`єкти культурної спадщини, які пропонуються для внесення до Реєстру за категорією національного значення, повинні зберегти свою автентичність (пам`ятка повинна значною мірою зберегти свою форму та матеріально-технічну структуру, історичні культурні нашарування) та мати одну або більше з таких ознак:

- мали значний вплив на розвиток культури країни;

- безпосередньо пов`язані з історичними подіями, віруваннями, життям і діяльністю людей, які зробили значний внесок у розвиток національної культури;

- репрезентують шедевр творчого генія, є етапними творами видатних архітекторів чи інших митців;

- є витворами зниклої цивілізації чи мистецького стилю.

Об`єкти культурної спадщини, які пропонуються для внесення до Реєстру за категорією місцевого значення, повинні зберегти свою автентичність (пам`ятка повинна значною мірою зберегти свою форму та матеріально-технічну структуру, історичні культурні нашарування) та мати одну або більше з таких ознак:

- мали вплив на розвиток культури певного населеного пункту чи регіону;

- пов`язані з історичними подіями, віруваннями, життям і діяльністю людей, які зробили значний внесок у розвиток культури певного населеного пункту чи регіону;

- є культурною спадщиною національної меншини чи регіональної етнічної групи.

За п.5 Порядку №452 попередню оцінку відповідності об`єкта культурної спадщини ознакам, визначеним у пунктах 3 і 4 цього Порядку, проводить розробник облікової документації, що складається відповідно до Порядку обліку об`єктів культурної спадщини, який затверджується МКСК.

Порядок обліку об`єктів культурної спадщини, затверджений наказом Міністерства культури України від 11.03.2013 року №158 (із змінами) (далі Порядок №158), визначає єдину систему обліку об`єктів культурної спадщини незалежно від їх видів та типів, а також порядок переміщення (перенесення) пам`ятки.

За п.1.3 Порядку №158 система обліку об`єктів культурної спадщини включає комплекс заходів із виявлення нерухомих об`єктів культурної спадщини, складання облікової документації, взяття нерухомих об`єктів культурної спадщини на державний облік, занесення чи незанесення нерухомого об`єкта культурної спадщини до Реєстру, ведення Реєстру, порядок присвоєння охоронних номерів, включення до Реєстру об`єкта культурної спадщини, який взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності Законом, внесення змін до Реєстру (зміна категорії пам`ятки та вилучення пам`ятки з Реєстру), моніторинг та інвентаризацію нерухомих об`єктів культурної спадщини, формування облікових справ, порядок переміщення (перенесення) пам`яток.

Фінансування робіт зі складання облікової документації, паспортизації, інвентаризації та моніторингу здійснюється за рахунок видатків, передбачених у державному та місцевих бюджетах, а також за рахунок інших джерел, не заборонених законодавством (п.1.5 Порядку №158).

Згідно п.2.1 Порядку №158 виявлення нерухомих об`єктів культурної спадщини та складання на них відповідної облікової документації забезпечують уповноважені органи, а також районні державні адміністрації, виконавчі органи сільської, селищної, міської ради відповідно до їх компетенції у сфері охорони культурної спадщини, зокрема виконують функції Замовника та укладають з цією метою контракти на виявлення, дослідження нерухомих об`єктів культурної спадщини для їх взяття на облік та подальшої державної реєстрації.

Відповідно до п.3.1 Порядку №158 на об`єкт, який виявлено в процесі досліджень і щодо якого подано Картку до органу охорони культурної спадщини, складається облікова документація у складі облікової картки за формою, наведеною в додатку 2 до цього Порядку, до якої додаються коротка історична довідка та фотофіксація.

За п.3.3 Порядку №158 розробником облікової документації є наукові установи та громадські організації, юридичні особи та суб`єкти господарювання, в тому числі заклади культури, одним із видів діяльності яких є проведення наукових досліджень у сфері охорони культурної спадщини, та які мають у своєму складі чи залучають для проведення досліджень фахівців, що мають вищу освіту за спеціальністю "Музеєзнавство, пам`яткознавство", та/або фахівця-архітектора (для пам`яток та об`єктів архітектури, містобудування, садово-паркового мистецтва), та/або дипломованого фахівця-археолога (для пам`яток та об`єктів археології), та/або фахівця, який має науковий ступінь кандидата наук (доктора філософії) або доктора наук за спеціальністю "Музеєзнавство, пам`яткознавство" або таких наук, як, зокрема, архітектури - для об`єктів архітектури, містобудування, садово-паркового мистецтва, а також ландшафтних.

Облікова документація складається у двох примірниках. Один примірник залишається у розробника, а другий разом з електронною версією передається для подальшого розгляду на Науково-методичній раді з питань охорони культурної спадщини органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим, Консультативних рад органів охорони культурної спадщини обласних, Київської та Севастопольської міських державних (військових) адміністрацій (далі - Консультативна рада) та/або Експертній комісії (п.3.4 Порядку №158).

Аналізуючи вищевказане можна дійти висновку, що занесенню об`єкта культурної спадщини місцевого значення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України передує певна робота спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини. Разом з тим, такого об`єкту культурної спадщини та складання на них відповідної облікової документації забезпечують зокрема, але не виключно, виконавчі органи сільської, селищної, міської ради які виконують функції замовника.

За п.п.8.2-8.3 Порядку №158 нерухомі об`єкти культурної спадщини, включені до списків (переліків) пам`яток всесоюзного, республіканського чи місцевого значення, до вирішення питання про їх включення (невключення) до Реєстру вважаються пам`ятками культурної спадщини відповідно національного чи місцевого значення.

Перегляд списків (переліків) здійснюється згідно з процедурою, визначеною у розділах IV та цього Порядку (п.8.4 Порядку №158).

Як було встановлено судом за час розгляду справи, Війтовецькою селищною радою Хмельницького району Хмельницької області, як уповноваженим органом, уповноваженим здійснювати охорону культурної спадщини на відповідній території, не було виготовлено облікову документацію на об`єкт культурної спадщини - Хрестовоздвиженської церкви (дер.) 1856 р., розташованої в с. Сарнів на території Війтовецької територіальної, громади Хмельницького району Хмельницької області, яка є пам`яткою архітектури та містобудування, а також не було подано пропозиції Департаменту інформаційної діяльності, культури, національностей та релігій Хмельницької ОВА про занесення вказаного об`єкту до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

Крім того суд враховує те, що представником Війтовецькою селищною радою Хмельницького району Хмельницької області за час розгляду справи до суду була надіслана заява, в якій сторона відповідача погоджується із викладеними позовними вимогами прокурора. Тобто, за час розгляду справи Війтовецькою селищною радою Хмельницького району Хмельницької області не було надано доказів на спростування факту невжиття виконавчим органом сільської ради заходів щодо виготовлення облікової документації на об`єкт культурної спадщини місцевого значення та подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня - Департаменту інформаційної діяльності, культури, національностей та релігій Хмельницької ОВА про занесення її до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Аналізуючи вищезазначені обставини, а також враховуючи те, що за час розгляду справи відповідачем не було спростовано факту невжиття заходів щодо виготовлення облікової документації на об`єкт культурної спадщини місцевого значення та подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня - Департаменту інформаційної діяльності, культури, національностей та релігій Хмельницької ОВА про занесення її до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, суд доходить висновку про наявність підстав для задоволення адміністративного позову Виконувача обов`язків керівника Волочиської окружної прокуратури в інтересах держави в частині позовних вимог про визнання протиправною бездіяльності.

Також суд вважає за необхідне зобов`язати Війтовецьку селищну раду Хмельницької області виконати вимоги чинного законодавства України щодо виготовлення облікової документації на об`єкт культурної спадщини - Хрестовоздвиженську церкву (дер.) 1856 р., яка розташована в с. Сарнів Війтовецької селищної об`єднаної територіальної громади Хмельницького району Хмельницької області та подати пропозиції Департаменту інформаційної діяльності, культури, національностей та релігій Хмельницької ОДА про занесення такого до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

Інші доводи та заперечення сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують.

За нормами частин 1 та 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Наведене свідчить про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки позивач не надав доказів понесення судових витрат пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз, у суду відсутні підстави для розподілу судових витрат.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов - задоволити.

Визнати протиправною бездіяльність Війтовецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області в частині невиконання вимог чинного законодавства України щодо виготовлення облікової документації на об`єкт культурної спадщини - Хрестовоздвиженську церкву (дер.) 1856 р., яка розташована в с. Сарнів Війтовецької селищної об`єднаної територіальної громади Хмельницького району Хмельницької області та подання пропозицій Департаменту інформаційної діяльності, культури, національностей та релігій Хмельницької обласної державної адміністрації про занесення такого до Державного реєстру нерухомих пам`яток України;

Зобов`язати Війтовецьку селищну раду Хмельницької області виконати вимоги чинного законодавства України щодо виготовлення облікової документації на об`єкт культурної спадщини - Хрестовоздвиженську церкву (дер.) 1856 р., яка розташована в с. Сарнів Війтовецької селищної об`єднаної територіальної громади Хмельницького району Хмельницької області та подати пропозиції Департаменту інформаційної діяльності, культури, національностей та релігій Хмельницької ОДА про занесення такого до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач:Виконувач обов`язків керівника Волочиської окружної прокуратури в інтересах держави (вул. Слави, 8, м. Волочиськ, Хмельницький р-н, Хмельницька обл., 31200 , код ЄДРПОУ - 02911102)
Відповідач:Війтовецька селищна рада Хмельницького району Хмельницької області (вул. Героїв України, 4, Війтівці, Хмельницький район, Хмельницька область, 31256 , код ЄДРПОУ - 04403433)
Третя особа:Департамент інформаційної діяльності, культури, національностей та релігій Хмельницької ОВА (майдан Незалежності, 2, м. Хмельницький, Хмельницький р-н, Хмельницька обл., 29005 , код ЄДРПОУ - 33902378)

Головуючий суддя П.І. Салюк