Справа № 560/11479/24
Суддя: Козачок І.С.
Дата ухвалення: 2025-05-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

іменем України

02 травня 2025 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Козачок І.С. розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " про визнання протиправним, скасування наказу та поновлення на посаді, стягнення заборгованності,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", в якому просить визнати протиправним та скасувати наказ №1096 о/с від 31.07.2024 щодо його звільнення із служби, зобов`язати поновити на посаді, стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу.

В обґрунтування позову зазначає, що до нього відповідачем було безпідставно застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. Посилається на те, що він не відмовлявся від виконання бойового наказу командира зведеного підрозділу управління поліції особливого призначення, а навпаки намагався отримати роз`яснення щодо виконання наказу. Також зазначає, що наказу про виконання бойового завдання передував його рапорт на звільнення, який не був розглянутий керівництвом підрозділу. Вважає, що застосований відповідачем вид відповідальності є явно безпідставним та неспівмірним, відтак просить скасувати спірний наказ.

У відзиві відповідач просить відмовити у задоволенні позову. Посилається на те, що позивача було залучено до виконання бойового наказу, проте останній відмовився від його виконання одразу після доведення до його відома. Висновком службового розслідування підтверджені обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку. З огляду на це, наказом від 02.07.2024 №160 за порушення вимог законів та Дисциплінарного статуту Національної поліції України, що виразилося у невиконанні наказу/бойового (спеціального) завдання, до ОСОБА_1 застосоване дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції, на реалізацію якого прийнятий наказ № 1096о/с від 31.07.2024 про звільнення зі служби. Свої дії відповідач вважає правомірними та обґрунтованими, адже обрання конкретного виду дисциплінарного стягнення до військовослужбовця/ поліцейського належить до сфери розсуду уповноваженого керівника.

Справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження.

Судом витребувані і досліджені матеріали службового розслідування.

08.10.2024 провадження у справі зупинене до набрання законної сили рішенням суду у справі щодо визнання протиправним та скасування наказу про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби. 25.04.2025 провадження у справі поновлене.

При вирішенні справи, суд виходить з такого.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначаються Законом України «Про Національну поліцію» (далі Закон №580-VIII).

Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

В частині першій статті 19 Закону №580-VIII зазначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України «Про оборону України».

Нормативно-правовим актом, який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження, є Дисциплінарний статут. Статтею 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону №580-VIII, зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Як передбачає стаття 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до частини другої статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відтак, недотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, зміст якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні поліцейським службової дисципліни і за вчинення якого до особи порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України в Україні введений воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався та триває до цього часу.

Частиною першою статті 12 Закону України «Про оборону України» від 06.12.1991 №1932-ХІІ визначено, що участь в обороні держави разом із Збройними Силами України беруть у межах своїх повноважень інші військові формування, утворені відповідно до законів України, Державна спеціальна служба транспорту, Державна служба спеціального зв`язку та захисту інформації України, а також відповідні правоохоронні органи.

Інші військові формування, утворені відповідно до законів України, та відповідні правоохоронні органи, зокрема, беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони та руху опору, сприяють забезпеченню правового режиму воєнного стану; сприяють Збройним Силам України у виконанні ними завдань, здійснюють їх пріоритетне забезпечення та інші повноваження у сфері оборони України згідно із законодавством.

Згідно з частиною першою статті 23 Закону №580-VIII поліція відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, бере участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації у разі їх введення на всій території України або в окремій місцевості. Частиною другою статті 24 Закону №580-VIII визначено, що у разі виникнення загрози державному суверенітету України та територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи га підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь в обороні України, у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

Відповідно до ч. 1 статті 5 Дисциплінарного статуту поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.

Службова дисципліна полягає у виконанні, зокрема, наказу керівника, відданого в межах наданих повноважень та відповідно до закону. Невиконання наказу є порушенням службової дисципліни.

Відповідно до частин 1 і 3 статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Згідно з ч. 4 статті 14 Дисциплінарного статуту підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Статтею 15 Дисциплінарного статуту визначено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

Як передбачено правилами статті 19 Дисциплінарного статуту, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються:

1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;

2) підстава для призначення службового розслідування;

3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку;

4) пояснення поліцейського щодо обставин справи;

5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;

8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення;

10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону;

11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893 затверджений Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок №893). Відповідно до п. 1 розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Згідно з пунктом 2 розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Відповідно до п. 6 частини першої статті 77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Дослідивши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд виходить з такого.

Судом зі змісту наявних у справі доказів встановлено, що лейтенант поліції ОСОБА_1 проходив службу на посаді командира взводу №4 роти №1 батальйону №2 полку УПОП №2 (штурмовий полк " ІНФОРМАЦІЯ_2 ") Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 ".

10.05.2024 позивач подав на ім`я начальника ДПОП ОШБ Лють рапорт про звільнення за власним бажанням відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 77 Закону України Про Національну поліцію. Рапорт надійшов на адресу ДПОП ОШБ Лють та був зареєстрований 17.05.2024.

Відповідно до бойового розпорядження Головнокомандувача Збройних Сил України від 09.04.2024 №4477 ОКП - КИЇВ та наказу Національної поліції України від 10.04.2024 № 890ДСК, з метою участі у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії проти України, в порядку взаємодії підрозділів поліції зі Збройними Силами України, а також для виконання бойових (спеціальних) завдань підрозділами Національної поліції України, окремі поліцейські УПОП № 2 ДПОП «ОШБ «Лють», зокрема ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , та ОСОБА_9 згідно з наказами ДПОП «ОШБ «Лють» від 10.04.2024 №76ДСК, від 15.04.2024 №84ДСК та від 24.04.2024 №95ДСК із квітня 2024 до особливого розпорядження відряджені до оперативно-стратегічного угруповання військ «Хортиця» Донецької та Луганської областей.

На підставі бойових розпоряджень оперативно-стратегічного угруповання військ " ІНФОРМАЦІЯ_3 " від 10.04.2024 №313/1908/1324т та оперативно-тактичного угрупування « ІНФОРМАЦІЯ_4 » від 11.04.2024 №443т/оту, від 17.04.2024 №858т/оту, від 18.04.2024 №912т/оту, від 21.04.2024 №1053т/оту ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , та ОСОБА_9 залучені до заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії РФ проти України.

На виконання бойового розпорядження в.о. командира зведених підрозділів ДПОП «ОШБ «Лють» від 14.05.2024 №319/02/59/03-2024т/БР командиром зведеного підрозділу УПОП №3 ДПОП «ОШБ «Лють» із 14.05.2024 прийнято в підпорядкування особовий склад УПОП №2 ДПОП «ОШБ «Лють» для спільного виконання поставлених бойових (спеціальних) завдань, до якого увійшли поліцейські ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , та ОСОБА_9

15.05.2024 перебуваючи на ділянці місцевості, розташованій у районі населеного пункту Староварварівка Олександрівської селищної громади Краматорського району Донецької області, ОСОБА_1 отримав наказ командира зведеного підрозділу УПОП №3 ДПОП ОШБ Лють від 15.05.2024 №159ДСК Про виконання бойового (спеціального) завдання. Доведення наказу до відома позивача останнім не заперечується.

Наказом УПОП Департаменту поліції особливого призначення Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України ІНФОРМАЦІЯ_1 від 21.05.2024 №442 утворена дисциплінарна комісія та призначене службове розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни / відмови від виконання бойового наказу окремими поліцейськими УПОП №2 ДПОП ОШБ Лють, у тому числі ОСОБА_1 .

За результатами службового розслідування дисциплінарна комісія 19.06.2024 склала висновок №122/59/01-2024вн, яким встановлений факт порушення позивачем вимог пунктів 1 та 2 ч. 1 статті 18, ч. 1 статті 64 Закону України "Про Національну поліцію", пунктів 1, 2 та 4 ч. 3 статті 1, ч. 1 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, підпунктів 2, та 4 пункту 3 розділу ІІ Посадової інструкції у зв`язку з невиконанням наказу від 15.05.2024 №159ДСК "Про виконання бойового (спеціального) завдання".

Зі змісту матеріалів службового розслідування встановлено, що підставою для призначення службового розслідування за фактом можливого порушення позивачем службової дисципліни, яке виразилось у невиконанні наказу від 15.05.2024 №159ДСК "Про виконання бойового (спеціального) завдання", стала доповідна записка заступника начальника управління - начальника відділу підтримки та контролю управління моніторингу ДПОП ОРШБ Лють від 17.05.2024 вих. №2413-2024.

Під час службового розслідування встановлено, що 15.05.2024 приблизно о 12:50 годині, перебуваючи на ділянці місцевості, розташованій у районі населеного пункту Староварварівка Олександрівської селищної громади Краматорського району Донецької області, заступник командира полку управління поліції особливого призначення №33 ДПОП "ОШБ "Лють" підполковник поліції ОСОБА_10 довів до відома та виконання підпорядкованого особового складу, а саме: ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_2 наказ командира зведеного підрозділу УПОП №3 ДПОП ОШБ Лють від 15.05.2024 №159ДСК Про виконання бойового (спеціального) завдання. Після доведення вимог наказу зазначений особовий склад повідомив про те, що наказ є зрозумілий, однак виконувати його вони відмовляються кожен з різних причин.

Опитаний в процесі службового розслідування ОСОБА_1 покликався на те, що більша частина підпорядкованого йому особового складу морально та фізично не готові для виконання бойових завдань, крім того, у позивача напередодні зник безвісті рідний брат, що теж вплинуло на нього. Зі змісту матеріалів службового розслідування та відзиву вбачається, що під час доведення до відома бойового наказу 15.05.2024 ОСОБА_1 вважав наказ частково незрозумілим через недоведення інформації про суміжні сили, ворога та дії, які він, як командир підрозділу, повинен вчинити.

Присутніми на шикуванні психологом УПОП №3 ДПОП ОШБ Лють лейтенантом поліції ОСОБА_11 та фельдшером - старшим сержантом ОСОБА_12 протипоказань до виконання бойового (спеціального) завдання, зокрема у позивача, не виявлено.

Висновком службового розслідування констатується, що у діях ОСОБА_1 та інших встановлені порушення вимог пунктів 1 та 2 частини першої статті 18, частини першої статті 64 Закону України Про національну поліцію, пунктів 1, 2 та 4 частини третьої статті 1, частини першої статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, підпунктів 2 та 4 пункту 3 розділу ІІ Посадової інструкції, яке виразилось у невиконанні наказу командира зведеного підрозділу управління поліції особливого призначення №3 Департаменту поліції особливого призначення Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України ІНФОРМАЦІЯ_1 від 15.05.2024 №159ДСК Про виконання бойового (спеціального) завдання. Відтак, дисциплінарною комісією рекомендовано застосувати до лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

На підставі висновку службового розслідування наказом ДПОП ОШБ НП України Лють №160 від 02.07.2023 Про застосування дисциплінарних стягнень до ОСОБА_1 застосоване дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

У подальшому наказом ДПОП ОШБ НП України Лють від 31.07.2024 №1096 о/с По особовому складу у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби, лейтенанта поліції ОСОБА_1 з 31.07.2024 звільнено із служби в поліції.

Усі вказані обставини були встановлені також під час розгляду адміністративної справи №560/11796/24.

Так, рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 30.12.2024 у справі 560/11796/24, яке набрало законної сили на підставі постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду від 22 квітня 2025, відмовлено у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » про визнання протиправним та скасування наказу №160 від 02.07.2024 щодо застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, прийнятого на підставі висновку службового розслідування від 19 червня 2024 №122/59/01-2024вн.

У рішеннях по цій справі судами встановлено, що службовим розслідуванням та наданими суду доказами доведений факт вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, який полягає у невиконанні бойового (спеціального) наказу командира.

Що стосується рапорту позивача про звільнення зі служби, який надійшов і був зареєстрований 17.05.2024, згідно з підпунктом "ж" пункту 63 Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.07.1991 №114 (далі - Положення № 114) особи рядового і молодшого начальницького складу звільняються зі служби в запас (з постановкою на військовий облік) за власним бажанням - при наявності поважних причин, що перешкоджають виконанню службових обов`язків.

Особи рядового і начальницького складу, які виявили бажання звільнитися зі служби за особистим проханням, попереджають прямого начальника органу внутрішніх справ про прийняте ними рішення не пізніш як за три місяці до дня звільнення, про що подають рапорт за командою (пункт 68 Положення №114).

Положення №114 є актом спеціального законодавства, що визначає порядок проходження служби особами рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ, на цей час є чинним і встановлює, що особи рядового і начальницького складу, які виявили бажання звільнитися зі служби за особистим проханням, попереджають прямого начальника органу внутрішніх справ про прийняте ними рішення не пізніш як за три місяці до дня звільнення, про що подають рапорт за командою.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною, у постанові від 11.08.2021 у справі №826/7075/16, до правовідносин щодо звільнення поліцейських зі служби за власним бажанням підлягає застосуванню пункт 68 Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ, який встановлює обов`язок працівника попередити керівництво про звільнення за три місяці до звільнення.

У той же час, наказ №159ДСК Про виконання бойового (спеціального) завдання був виданий 15.05.2024, тобто за 2 дні до надходження рапорту позивача про звільнення його зі служби в поліції.

Отже, з огляду на дату отримання рапорту на звільнення та приписи п. 68 Положення №114, відповідач мав три місяці часу на розгляд питання, що не перешкоджало позивачу виконати наказ командира №159ДСК.

Крім того, суди оцінили доводи позивача щодо того, що бойовий наказ від 15.05.2024 №159ДСК є неправомірним. Суди виходили з того, що відповідно до ч. 2 статті 5 Дисциплінарного статуту за відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу. Частина 4 статті 5 Дисциплінарного статуту передбачає, що поліцейському забороняється виконувати злочинний або явно незаконний наказ. У разі одержання наказу, що суперечить закону, підлеглий не повинен виконувати його, про що зобов`язаний невідкладно в письмовій формі доповісти керівнику, який віддав (видав) наказ, та своєму безпосередньому керівникові, а в разі наполягання на його виконанні - письмово повідомити про це прямому керівнику. Відповідно до ч. 2 статті 5 Дисциплінарного статуту за відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.

Водночас було встановлено, що позивач не надав доказів того, що він у встановленому порядку доповів вищому керівництву про одержання злочинного наказу. У матеріалах справи також відсутні докази того, що інші поліцейські, які отримали цей же наказ, доповіли про це за встановленим порядком і керівництвом за цим фактом проведене відповідне розслідування. Також суди оцінили критично покликання позивача на те, що від виконання бойового наказу він не відмовлявся, намагаючись отримати роз`яснення щодо його виконання.

Суд вважає доведеними вказані вище обставини, встановлені в межах розгляду справи №560/11796/24, які свідчать про те, що під час обрання для позивача виду дисциплінарного стягнення за вчинення дисциплінарного проступку, відповідачем було дотримано вимоги нормативних актів та встановленої процедури розслідування. З огляду на це, вказані обставини не потребують повторного доведення або переоцінки.

Згідно з правовими висновками Верховного Суду, відображеними у постановах від 05.05.2019 у справі №825/1902/16, від 17.07.2019 у справі №806/2555/17, від 07.03.2019 у справі №819/736/18, в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Дискредитація звання рядового і начальницького складу Національної поліції за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби. Вчинки, що дискредитують працівників національної поліції та власне національна поліція, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення мотивів неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень. Підставою для застосування стягнень є вчинення дисциплінарних проступків, а саме протиправної винної дії чи бездіяльності поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходу за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини працівника органів поліції, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні порушника складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Оскільки у справі №560/11796/24 судами встановлено, що висновками службового розслідування доведений факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку, який полягає у безпідставному невиконанні бойового (спеціального) наказу командира, подальші дії відповідача щодо прийняття спірного наказу з метою реалізації виду дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення, знаходяться в межах його повноважень.

Крім того, суду не надані будь-які інші належні докази, що свідчать про порушення відповідачем встановленої законом процедури під час прийняття наказу про звільнення, які б могли бути самостійною підставою для скасування такого наказу.

З огляду на це, суд вважає, що оскаржуваний наказ прийнятий на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачений діючим законодавством, у зв`язку з чим підстави для його скасування відсутні. Оскільки вимога щодо скасування наказу є основною вимогою адміністративного позову, судом не встановлені підстави для задоволення й усіх інших, похідних вимог, з огляду на що у позові необхідно відмовити.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

у задоволенні адміністративного позову - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 02 травня 2025 року

Позивач:ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 )
Відповідач:Департамент поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ - НОМЕР_2 )

Головуючий суддя І.С. Козачок