Справа № 640/5772/20
Суддя: Вівдиченко Тетяна Романівна
Дата ухвалення: 2025-05-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/5772/20
УХВАЛА

02 травня 2025 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Вівдиченко Т.Р. та суддів Ключковича В.Ю., Кузьмишиної О.М., перевіривши апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України на рішення Київського окружного адміністративного суду від 22 лютого 2024 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «КРЕАТИВ» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «КРЕАТИВ» звернувся до суду з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 22 лютого 2024 року адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, відповідачем - Головним управлінням ДПС у м. Києві, як відокремленим підрозділом ДПС України подано апеляційну скаргу разом з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження, в обґрунтування якого зазначає, що про оскаржуване рішення суду відповідачу стало відомо лише 29.04.2025 з Єдиного державного реєстру судових рішень.

Перевіривши подане клопотання, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

В той же час, згідно ч. 3 ст. 295 КАС України, строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків визначених частиною 2 ст. 299 цього Кодексу.

Разом з цим, частиною 2 ст. 299 КАС України встановлено імперативну норму, яка визначає, зокрема, що незалежно від поважності причини пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга прокурора, суб`єкта владних повноважень подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення.

Як зазначив Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду у постанові від 14 вересня 2023 року у справі №580/10502/21, «…встановлений річний строк є присічним, таким, що не може бути поновлений. Це правило стосується випадків подання апеляційної скарги суб`єктом владних повноважень.

Із зазначеного правила існує виняток, згідно з яким річний строк на апеляційне оскарження може бути поновлений, якщо апеляційну скаргу подано суб`єктом владних повноважень у справі, про розгляд якої він не був повідомлений або до участі в якій не був залучений, якщо суд ухвалив рішення про його права та (або) обов`язки».

Аналогічний правовий висновок, також, викладено Верховним Судом у постановах від 06 липня 2023 року у справах №160/1797/19 та №160/3278/20, від 28 червня 2023 року у справі №520/9904/20, від 13 лютого 2020 року у справі № 592/13415/17, від 26 листопада 2019 року у справі № 580/2306/17 та ін.

Відтак, вказаною статтею чітко встановлено виключення, у яких не застосовується відмова у відкритті провадження за умови подання апеляційної скарги суб`єктом владних повноважень у понад річний строк, а саме: у разі неповідомлення про розгляд справи або незалучення до участі в справі.

Разом з тим, із змісту оскаржуваного рішення Київського окружного адміністративного суду від 22 лютого 2024 року вбачається, що відповідач був обізнаний про існування цієї справи та подавав відзив на позовну заяву.

Викладені обставини дають підставу для висновку, що відповідач, в розумінні ч. 2 ст. 299 КАС України, був залучений до участі у справі та повідомлений про її розгляд.

Оскільки, апеляційна скарга Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України на рішення Київського окружного адміністративного суду від 22 лютого 2024 року подана до суду апеляційної інстанції 30 квітня 2025 року, тобто, після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, а також, враховуючи обізнаність відповідача про розгляд справи, винятки, за яких пропущений строк може бути поновлено, на відповідача не поширюються.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду, що викладена у вищезгаданій постанові від 14 вересня 2023 року у справі №580/10502/21.

З урахуванням викладеного, згідно ч. 2 ст. 299 КАС України, колегія суддів дійшла висновку про необхідність відмови у відкритті апеляційного провадження, оскільки, апеляційна скарга подана суб`єктом владних повноважень після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення.

При цьому, колегія суддів зазначає, що дотримання строків оскарження судового рішення є однією із гарантій додержання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся із скаргою до суду вищої інстанції, відносини стають стабільними.

Стаття 44 КАС України передбачає обов`язок осіб, які беруть участь у справі (учасників справи), добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, щодо сплати судового збору.

З метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії.

Відповідач, як суб`єкт владних повноважень, повинен бути обізнаний з порядком та строками апеляційного оскарження, встановленими процесуальним законодавством, а також вчиняти всі залежні від нього дії з метою дотримання відповідних вимог КАС України.

Отже, органи державної влади, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтерміновувати виконання своїх процесуальних обов`язків.

Колегія суддів, також, враховує висновки Європейського Суду з прав людини, викладені в рішенні по справі "Лелас проти Хорватії", відповідно до яких, держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу.

Крім того, у справі "Рисовський проти України" Європейський Суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу "належного урядування", який передбачає, що в разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб.

При цьому, обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 у справі "Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи вищевказане, колегія суддів вважає за необхідне у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Київського окружного адміністративного суду від 22 лютого 2024 року відмовити, а тому, у відкритті апеляційного провадження у даній справі слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 248, 299, 321, 325 КАС України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

У задоволенні клопотання Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України про поновлення строку на апеляційне оскарження - відмовити.

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України на рішення Київського окружного адміністративного суду від 22 лютого 2024 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «КРЕАТИВ» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач Вівдиченко Т.Р.

Судді Ключкович В.Ю.

Кузьмишина О.М.