Справа № 240/17263/24
Суддя: Гурін Дмитро Миколайович
Дата ухвалення: 2025-05-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 травня 2025 року м. Житомир справа № 240/17263/24

категорія 105000000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Гуріна Д.М., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної казначейської служби України в Житомирській області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернулася ОСОБА_1 із позовом до Головного управління Державної казначейської служби України в Житомирській області, в якому просить:

- визнати дії Головного управління Державної казначейської служби України в Житомирській області, які призвели до включення виконавчого листа Богунського районного суду міста Житомира від 30.07.2024 у справі №295/6112/24 в частині щодо стягнення з Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області на користь ОСОБА_1 в порядку спадкування неотримані за спадкодавцем ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , пенсійні виплати згідно перерахунку за рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 03.02.2022 в справі №240/36775/21 у розмірі 205510,67 грн замість першої до третьої черги погашення заборгованості протиправними;

- зобов`язати Головне управління Державної казначейської служби України в Житомирській області змінити чергу погашення заборгованості за судовим рішенням, яке набрало законної сили та виконавчим листом Богунського районного суду міста Житомира від 30.07.2024 у справі №295/6112/24 в частині щодо стягнення з Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області на користь ОСОБА_1 в порядку спадкування неодержані за життя ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , пенсійні виплати згідно перерахунку за рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 03.02.2022 в справі №240/36775/21 у розмірі 205510,67 грн і замість третьої включити до першої черги погашення заборгованості.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказав, що згідно рішення Богунського районного суду міста Житомира у справі №295/6112/24 стягненню підлягають пенсійні виплати, а тому Головне управління Державної казначейської служби України у Житомирській області повинно було включити такі виплати за рішенням суду до першої черги.

Після усунення позивачем недоліків позову, ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду від 30.09.2024 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та повідомлення (виклику) учасників справи.

Відповідач відзив на адміністративний позов не надав, про причини неподання відзиву не повідомив, тому суд, у відповідності до частини 6 статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України, вирішує справу за наявними матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини справи, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що 27.06.2024 Богунський районний суд міста Житомира виніс рішення у справі №295/6112/24 про стягнення на користь ОСОБА_1 в порядку спадкування не отримані за життя спадкодавцем ОСОБА_2 пенсійні виплати згідно перерахунку за рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 03.02.2022 у справі №240/36775/21 у розмірі 205510,67 грн.

Рішення Богунського районного суду міста Житомира набрало законної сили 30.07.2024.

30.07.2024 Богунським районним судом міста Житомира видано у справі №295/6112/24 виконавчий лист.

Головне управління Державної казначейської служби України у Житомирській області, зареєструвавши поданий для виконання виконавчий документ за вх. №06-18714 від 13.08.2024 його виконання забезпечено в порядку третьої черговості.

Вважаючи такі дії відповідача протиправними, позивач звернулася до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Приписами статті 1291 Конституції України, статті 370 Кодексу адміністративного судочинства України закріплено принцип обов`язковості судових рішень, відповідно до якого судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України.

Частиною 2 статті 6 Закону України від 02.06.2016 №1404-VIII «Про виконавче провадження» визначено, що рішення про стягнення коштів з державних органів, державного та місцевих бюджетів або бюджетних установ, рішення про стягнення коштів за час роботи стягувача на посаді помічника-консультанта народного депутата України, у тому числі при звільненні з такої посади, виконуються органами, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів.

Пунктом 1 частини 1 статті 2 Закону України «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень» від 05.06.2012 №4901-VI з наступними змінами та доповненнями у редакції, на момент виникнення спірних правовідносин (далі Закон №4901-VI) передбачено, що держава гарантує виконання рішення суду про стягнення коштів та зобов`язання вчинити певні дії щодо майна, боржником за яким є державний орган.

Згідно з частинами 1, 4 статті 3 цього Закону виконання рішень суду про стягнення коштів, боржником за якими є державний орган, здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в межах відповідних бюджетних призначень шляхом списання коштів з рахунків такого державного органу, а в разі відсутності у зазначеного державного органу відповідних призначень за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду. Виконання рішення суду про стягнення коштів за час роботи стягувача на посаді помічника-консультанта народного депутата України, у тому числі при звільненні з такої посади, здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для виконання рішень суду, що гарантовані державою, відповідальним виконавцем якої він є.

Перерахування коштів стягувачу здійснюється у тримісячний строк з дня надходження до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, необхідних для цього документів та відомостей.

Згідно з пунктом 3 розділом ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону №4901-VI виконавчі документи за рішеннями суду про стягнення коштів або рішення суду, що набрали законної сили, боржниками за якими є визначені частиною 1 статті 2 цього Закону суб`єкти, які видані або ухвалені до набрання чинності цим Законом, подаються до органу державної виконавчої служби протягом шести місяців з дня набрання чинності цим пунктом. Якщо рішення суду про стягнення коштів або виконавчі документи за цими рішеннями, боржниками за якими є визначені частиною першою статті 2 цього Закону суб`єкти, не було подано в строк, встановлений цим пунктом, це не є підставою для відмови у виконанні даного судового рішення.

Заборгованість погашається в такій черговості: у першу чергу погашається заборгованість за рішеннями суду щодо пенсійних та соціальних виплат, про стягнення аліментів, відшкодування збитків та шкоди, завданих внаслідок злочину або адміністративного правопорушення, каліцтва або іншого ушкодження здоров`я, а також у зв`язку з втратою годувальника; у другу чергу погашається заборгованість за рішеннями суду, пов`язаними з трудовими правовідносинами; у третю чергу погашається заборгованість за всіма іншими рішеннями суду.

Бюджетні асигнування на погашення заборгованості визначаються законом про Державний бюджет України на відповідний рік.

На виконання вимог зазначеного Закону постановою Кабінету Міністрів України від 03.09.2014 №440 затверджено Порядок погашення заборгованості за рішеннями суду, виконання яких гарантується державою.

Відповідно до пункту 20 указаного Порядку, погашення заборгованості здійснюється Казначейством в межах бюджетних асигнувань, визначених законом про Державний бюджет України на відповідний рік, за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду на підставі рішень, поданих органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, згідно з Порядком виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 №845 (далі Порядок №845).

Згідно з пунктом 2 названого Порядку безспірне списання операції з коштами державного та місцевих бюджетів, що здійснюються з метою виконання Казначейством та його територіальними органами (далі органи Казначейства) рішень про стягнення коштів без згоди (подання) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, боржників, органів місцевого самоврядування та/або державних органів на підставі виконавчих документів.

Відповідно до пункту 3 Порядку №845 рішення про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників виконуються на підставі виконавчих документів виключно органами Казначейства у порядку черговості надходження таких документів (про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів з попереднім інформуванням Мінфіну, про стягнення коштів боржників у межах відповідних бюджетних призначень, наданих бюджетних асигнувань (залишків коштів на рахунках підприємств, установ, організацій).

Пунктом 33 зазначеного Порядку передбачено, що у разі коли судове рішення стосується спорів фізичних осіб із суб`єктами владних повноважень з приводу обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг або судове рішення неможливо виконати протягом двох місяців з дня надходження документів, зазначених у пункті 6 цього Порядку, орган Казначейства для виконання рішення про стягнення передає до Казначейства документи та відомості згідно з підпунктом пункту 47 цього Порядку. При цьому органом Казначейства відновлюється проведення платежів боржника. У разі встановлення боржнику відповідних бюджетних асигнувань після передачі до Казначейства документів та відомостей орган Казначейства здійснює заходи, спрямовані на безспірне списання коштів з рахунків боржника, визначені цим Порядком.

Згідно з підпунктом 1 пункту 47 Порядку №845 безспірне списання коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання судових рішень та виконавчих документів, здійснюється Казначейством на підставі поданих органом Казначейства документів та відомостей, надісланих стягувачами та боржником; інформації про неможливість виконання безспірного списання коштів з рахунків боржника.

Пунктами 48, 49 Порядку №845 обумовлено, що для забезпечення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктом 47 цього Порядку в Казначействі України відкривається в установленому порядку відповідний рахунок. Перерахування коштів стягувачу здійснюється Казначейством у тримісячний строк з дня надходження необхідних документів та відомостей.

У разі коли для здійснення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктами 47 і 50 цього Порядку необхідні додаткові кошти понад обсяг відповідних бюджетних призначень, Казначейство подає протягом 10 днів з дня надходження виконавчих документів Мінфіну пропозиції щодо необхідності внесення змін до закону про Державний бюджет України.

З аналізу наведених положень слідує висновок, що положеннями законодавства визначені повноваження Державної казначейської служби України, і його територіальних органів стосовно виконання рішення суду. Положеннями Порядку №845 визначено, що порядок безспірного списання коштів державного бюджету відноситься до повноважень Державної казначейської служби України. Враховуючи положення пункту 47 та 49 Порядку №845, наявні підстави вважати, що територіальні органи казначейської служби наділені повноваженнями лише щодо скерування до Державної казначейської служби України документів та відомостей, необхідних для здійснення безспірного списання.

Постановою Кабінету Міністрів України від 15.04.2015 №215 затверджено Положення про Державну казначейську службу України (далі Положення №215), відповідно до пункту 1 якого Державна казначейська служба України (Казначейство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну політику у сферах казначейського обслуговування бюджетних коштів, бухгалтерського обліку виконання бюджетів.

Згідно з підпунктом 3 пункту 4 Положення №215 Казначейство відповідно до покладених на нього завдань та в установленому законодавством порядку здійснює безспірне списання коштів державного та місцевих бюджетів або боржників на підставі рішення суду.

Пунктом 9 Положення №215 встановлено, що Казначейство здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Відповідно до пункту 1 Положення про головні управління Пенсійного фонду України в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, затвердженого Постановою правління Пенсійного фонду України 22.12.2014 №28-2 (у редакції постанови правління Пенсійного фонду України 21.12.2022 №28-2) (далі Положення), Головні управління Пенсійного фонду України в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі є територіальними органами Пенсійного фонду України. Головні управління Фонду підпорядковуються Фонду та разом з управліннями Фонду в районах, містах, районах у містах, а також об`єднаними управліннями утворюють систему територіальних органів Фонду.

За пунктом 12 Положення управління є юридичною особою публічного права, має самостійний баланс та кошторис видатків, рахунки в органах Казначейства та уповноважених банках, печатку із зображенням Державного Герба України та своїм найменуванням.

Отже, виконання судових рішень про стягнення коштів, боржником за якими є Головне управління Пенсійного фонду України у Житомирській області, здійснюється Казначейством в межах відповідних бюджетних призначень шляхом списання коштів з рахунків такого органу, а в разі відсутності у зазначеного органу відповідних призначень за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду.

Отже, ГУ ДКСУ у Житомирській області, як територіальним органом Казначейства, були здійснені усі передбачені пунктом 8 Порядку №845 заходи, спрямовані на виконання судового рішення на користь позивача.

Проте, виконавчий лист №295/6112/24 про стягнення з Головного управління Пенсійного фонду України у Житомирській області на користь ОСОБА_1 в порядку спадкування не отримані за життя спадкодавцем ОСОБА_2 пенсійні виплати згідно перерахунку за рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 03.02.2022 у справі №240/36775/21 у розмірі 205510,67 грн, включений відповідачем до третьої черги, в яку, відповідно до пункту 3 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №4901-VI, погашається заборгованість за всіма іншими рішеннями суду.

Як зазначалося вище, відповідно до пункту 3 розділом ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №4901-VI у першу чергу погашається заборгованість за рішеннями суду щодо пенсійних та соціальних виплат, про стягнення аліментів, відшкодування збитків та шкоди, завданих внаслідок злочину або адміністративного правопорушення, каліцтва або іншого ушкодження здоров`я, а також у зв`язку з втратою годувальника; у другу чергу погашається заборгованість за рішеннями суду, пов`язаними з трудовими правовідносинами; у третю чергу погашається заборгованість за всіма іншими рішеннями суду.

Аналіз положень наведеної правової норми зумовлює висновок, що для визначення черговості погашення заборгованості визначальною є правова природа боргу.

При цьому у першу чергу погашається заборгованість, зокрема, за рішеннями суду щодо соціальних виплат.

Суд зауважує, що пункт 3 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №4901-VI не містить виключень або застережень щодо того, хто є стягувачем за виконавчим документом: особа, якій призначена пенсія, чи її спадкоємець. Отже, всі рішення суду щодо соціальних виплат підлягають виконанню в першу чергу.

Відповідно до статті 1227 Цивільного кодексу України суми заробітної плати, пенсії, стипендії, аліментів, допомог у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відшкодувань у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, інших соціальних виплат, які належали спадкодавцеві, але не були ним одержані за життя, передаються членам його сім`ї, а у разі їх відсутності входять до складу спадщини.

Рішенням Богунського районного суду міста Житомира у справі №295/6112/24 стягнуто на користь позивача з органу пенсійного фонду в порядку спадкування пенсійні суми.

Таким чином, вказаний виконавчий лист, виданий на виконання рішення у справі №295/6112/24, мав бути включений до першої черги погашення заборгованості відповідно до пункту 3 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №4901-VI.

Аналогічний правовий висновок викладено Першим апеляційним адміністративним судом у постанові від 20.03.2024 у справі №360/5115/21 та Сьомим апеляційним адміністративним судом у постанові від 21.11.2024 у справі №240/11366/24 та постанові від 13.01.2025 у справі №240/13306/24.

З огляду на встановлені фактичні обставини та правові норми, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що дії відповідача, які полягають у включенні заборгованості за виконавчим листом №295/6112/24 про стягнення з Головного управління Пенсійного фонду України у Житомирській області на користь ОСОБА_1 в порядку спадкування не отримані за життя спадкодавцем ОСОБА_2 пенсійні виплати згідно перерахунку за рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 03.02.2022 у справі №240/36775/21 у розмірі 205510,67 грн до третьої черги відповідно до пункту 3 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №4901-VI, підлягають визнанню протиправними.

Порушене право позивача підлягає поновленню шляхом зобов`язання ГУ ДКСУ у Житомирській області включити заборгованість за виконавчим листом №295/6112/24 про стягнення з Головного управління Пенсійного фонду України у Житомирській області на користь ОСОБА_1 в порядку спадкування не отримані за життя спадкодавцем ОСОБА_2 пенсійні виплати згідно перерахунку за рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 03.02.2022 у справі №240/36775/21 у розмірі 205510,67 грн до першої черги відповідно до пункту 3 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №4901-VI.

Що стосується інших обставин, якими сторони обґрунтовують свої вимоги та заперечення, суд вважає за необхідне зауважити, що у пункті 25 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Проніна проти України» зазначено, що суд зобов`язаний надавати відповідь на кожен із специфічних, доречних та важливих доводів заявника. Виходячи з позиції цього суду, що висловлена в пункті 42 рішення «Бендерський проти України», судові рішення мають в достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються.

Указані вимоги зобов`язують суди при вирішенні справи у кожному конкретному випадку вживати передбачені законом заходи з метою з`ясування всіх обставин у справі, що мають значення для вирішення спору, встановити та надати вичерпну оцінку фактичним обставинам у межах спірних правовідносин з метою з`ясування об`єктивних причин та факторів, що зумовили настання для платника негативних наслідків у вигляді порушеного права, що підлягає захисту, та в достатній мірі висвітлити мотиви прийняття конкретних рішень.

З урахуванням зазначеного суд не надає оцінку іншим доводам сторін, оскільки інші доводи не мають суттєвого впливу на рішення суду за результатами вирішення цього спору.

За таких обставин суд дійшов висновку про задоволення позову.

На підставі положень частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України судовий збір підлягає відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 77, 90, 139, 242-246, 250, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України,

вирішив:

Задовольнити адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_1 ) до Головного управління Державної казначейської служби України в Житомирській області (вул.Святослава Ріхтера, 24, м.Житомир, 10008, ) про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії.

Визнати протиправними дії Головного управління Державної казначейської служби України у Житомирській області, які полягають у включенні заборгованості за виконавчим листом №295/6112/24 про стягнення з Головного управління Пенсійного фонду України у Житомирській області на користь ОСОБА_1 в порядку спадкування не отримані за життя спадкодавцем ОСОБА_2 пенсійні виплати згідно перерахунку за рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 03.02.2022 у справі №240/36775/21 у розмірі 205510,67 грн до третьої черги відповідно до пункту 3 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень».

Зобов`язати Головне управління Державної казначейської служби України у Житомирській області включити заборгованість за виконавчим листом №295/6112/24 про стягнення з Головного управління Пенсійного фонду України у Житомирській області на користь ОСОБА_1 в порядку спадкування не отримані за життя спадкодавцем ОСОБА_2 пенсійні виплати згідно перерахунку за рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 03.02.2022 у справі №240/36775/21 у розмірі 205510,67 грн до першої черги відповідно до пункту 3 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень».

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної казначейської служби України у Житомирській області на користь ОСОБА_1 968,96 грн судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Д.М. Гурін

02.05.25