Справа № 644/11480/24
Суддя: П’янова Я.В.
Дата ухвалення: 2025-05-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2025 р.Справа № 644/11480/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: П`янової Я.В.,

Суддів: Присяжнюк О.В. , Русанової В.Б. ,

за участю секретаря судового засідання Колесник О.Е.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 26.02.2025, головуючий суддя І інстанції: Черняк В.Г., м. Харків, повний текст складено 27.02.25 у справі № 644/11480/24

за позовом ОСОБА_1

до ІНФОРМАЦІЯ_1

про скасування постанови та закриття провадження по справі,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі також позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі також відповідач), в якому просив скасувати постанову №483-1П по справі про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст.210-1 КУпАП, винесену 24.12.2024 начальником ІНФОРМАЦІЯ_2 підполковником ОСОБА_2 .

Рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 26 лютого 2025 року позовну заяву залишено без задоволення.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального, процесуального права та неповно з`ясовані обставини справи, просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову, якою позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги вказує, що суд першої інстанції, ухвалюючи оскаржуване рішення, не врахував, що розгляд матеріалів справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 відбувся 24.12.2024 (якщо взагалі відбувся, адже начальник ІНФОРМАЦІЯ_3 був в цей день на нараді) без участі позивача та без його належного сповіщення. Звертає увагу на відсутність події і складу адміністративного правопорушення, оскільки персональні дані ОСОБА_1 були уточнені своєчасно, що підтверджуються інформацією з мобільного додатку «Оберіг». Зазначає, що у постанові про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності не зазначено, які саме конкретно відомості про себе (персональні дані) позивач був зобов`язаний звірити, а отже не в повному обсязі викладено суть (об`єктивну сторону) адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 210 КУпАП.

Від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він зазначає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи, рішення ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права, з дослідженням усіх доказів та встановленням усіх обставин у справі. Вважає рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим, а тому апеляційну скаргу просить залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

У додаткових поясненнях у справі позивач звертає увагу, що неодноразово звертався до відповідача із заявами про надання відстрочки. Просить урахувати, що у постанові про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності не зазначено, які саме конкретно відомості про себе (персональні дані) позивач був зобов`язаний звірити (а отже, не в повному обсязі викладено суть (об`єктивну сторону) адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 210 КУпАП); із Витягу із застосунку «Резерв+» (який додавався до позовної заяви) вбачається, що ОСОБА_1 перебуває на обліку; стоїть відмітка про те, що дані уточнено вчасно; також указаний витяг містить прізвище, ім`я та по батькові, дату народження, РНОКПП, категорію обліку, вказані дані дійсні до 07.02.2025. Окрім того, вказаний витяг містить відомості про те, що ОСОБА_3 придатний до служби, дата проходження ВЛК 25.10.2023, містить адресу проживання, номер телефону, військово-облікову спеціальність 956647, звання солдат, номер в системі Оберіг 1. Оскільки позначка про порушення правил військового обліку з`явилися 20.12.2024, наступного дня (21.12.2024) позивач з`явився до ІНФОРМАЦІЯ_2 з метою з`ясування змісту порушень. Станом до 20.12.2024 жодних порушень правил військового обліку у «Резерв+» не значилось. У вказаному витязі не відображено, що дані позивача потребують уточнення. Звертає увагу, що з наданих відповідачем копій документів стосовно ОСОБА_1 не вбачається, що відповідачем вживалися заходи щодо отримання персональних відомостей позивача в порядку електронної інформаційної взаємодії і що внаслідок проведених заходів такі відомості отримати не вдалося. Зазначає про неналежне повідомлення ОСОБА_1 про надходження повістки щодо необхідності з`явитися до ТЦК та СП.

У додаткових поясненнях у справі відповідач звертає увагу, що на момент формування повістки ІНФОРМАЦІЯ_4 не володів щодо ОСОБА_1 відомостями про наявність права на відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації, у зв`язку з чим виникла необхідність для виклику позивача для уточнення даних. За інформацією з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів позивачу було надано відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації на період з 14.06.2024 по 12.08.2024, у подальшому - з 22.11.2024 по 07.02.2025; з 13.08.2024 по 22.11.2024 позивач не мав відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації.

На виконання ухвали Другого апеляційного адміністративного суду з клопотанням про приєднання до матеріалів справи відповідачем надано копію повістки №296624 від 04.10.2024 на ім`я ОСОБА_1 .

Учасники справи належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Від позивача надійшла заява про розгляд справи без його участі та участі представника.

Апеляційна скарга розглядається у судовому засіданні відповідно до приписів статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також КАС України).

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними у ній доказами та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 21.12.2024 оператором мобілізаційного відділення ІНФОРМАЦІЯ_2 солдатом ОСОБА_4 складено протокол про адміністративне правопорушення № 483-1 стосовно ОСОБА_1 , в якому зазначено, що 21.12.2024 о 12 год. 30 хв встановлено факт порушення законодавства про мобілізаційну підготовку і мобілізацію. Відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 за №69 «Про загальну мобілізацію», №470/2024 від 23.07.2024 «Про продовження строку проведення загальної мобілізації» ІНФОРМАЦІЯ_5 здійснено оповіщення військовозобов`язаних. Так, 04.10.2024 ІНФОРМАЦІЯ_5 військовозобов`язаному ОСОБА_1 поштовим зв`язком (АТ «Укрпошта») направлена повістка №296624, яка сформована за допомогою Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, за місцем його реєстрації (проживання), а саме: АДРЕСА_1 про виклик до ІНФОРМАЦІЯ_2 на 22.10.2024 об 11.00 год. для звірки військово-облікових даних. 14.10.2024 повістка №296624 повернута до ІНФОРМАЦІЯ_2 . Відповідно до п.41 Порядку проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації на особливий період, який затверджений Постановою КМУ від 16.05.2024 за №560 убачається, що належним підтвердженням оповіщення резервіста або військовозобов`язаного про виклик до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділу чи відповідного підрозділу розслідувальних органів, Центрального управління або регіональних органів СБУ є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати поштове відправлення чи день проставлення відмітки про відсутність особи за адресою місця проживання особи, повідомленою цією особою територіальному центру комплектування та соціальної підтримки під час уточнення своїх облікових даних. Отже, ОСОБА_1 був оповіщений належним чином про необхідність явки до ІНФОРМАЦІЯ_2 на 22.10.2024 об 11.00 год., однак у вказаний час до ІНФОРМАЦІЯ_2 не з`явився, про поважні причини неявки не повідомив, чим порушив ч.3 ст.22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», у зв`язку з чим вчинив правопорушення, передбачене ч.3 ст.210-1 КУпАП.

24.12.2024 начальником ІНФОРМАЦІЯ_2 підполковником ОСОБА_2 прийнято постанову № 483-1п, якою на ОСОБА_1 накладено штраф у розмірі 17000 грн за ч.3 ст.210-1 КУпАП. Копію постанови отримано ОСОБА_1 24.12.2024 особисто.

Скориставшись правом на оскарження постанови №483-1П від 24.12.2024 у судовому порядку, позивач звернувся до суду з позовом про її скасування.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем доведено належними, достатніми та допустимими доказами законність оскарженої постанови, яка винесена у межах повноважень відповідача, в порядку та спосіб визначений КУпАП, із дотриманням встановленої процедури та з урахуваннях усіх обставин справи.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, ураховуючи таке.

За приписами частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з статтею 7 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі також КУпАП) ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Відповідно до статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі статтею 235 КУпАП територіальні центри комплектування та соціальної підтримки розглядають справи про адміністративні правопорушення, зокрема, про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію (у т.ч. передбачені статтями 210, 210-1 КУпАП).

Від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.

Згідно зі статтею 248 Кодексу України про адміністративні розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на засадах рівності перед законом і органом (посадовою особою), який розглядає справу, всіх громадян незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мови та інших обставин.

Відповідно до частини 1 статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно зі статтею 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За приписами частин другої та третьої статті 283 КУпАП постанова по справі про адміністративне правопорушення повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акта, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення. Постанова по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, крім даних, визначених частиною другою цієї статті, повинна містити відомості про: дату, час і місце вчинення адміністративного правопорушення; транспортний засіб, який зафіксовано в момент вчинення правопорушення (марка, модель, номерний знак); технічний засіб, яким здійснено фото або відеозапис; розмір штрафу та порядок його сплати; правові наслідки невиконання адміністративного стягнення та порядок його оскарження; відривну квитанцію із зазначенням реквізитів та можливих способів оплати адміністративного стягнення у вигляді штрафу.

Закон України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» встановлює правові основи мобілізаційної підготовки та мобілізації в Україні, визначає засади організації цієї роботи, повноваження органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, а також обов`язки підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності, повноваження і відповідальність посадових осіб та обов`язки громадян щодо здійснення мобілізаційних заходів.

Відповідно до абзацу 5 ч. 1 ст. 1 вказаного Закону особливий період - період функціонування національної економіки, органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, Збройних Сил України, інших військових формувань, сил цивільного захисту, підприємств, установ і організацій, а також виконання громадянами України свого конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, який настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.

Верховною Радою України 24.02.2022 прийнято Закон України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №2102-ІХ, яким затверджено Указ Президента України №64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні», відповідно до якого в Україні введено воєнний стан із 05 год 30 хв 24.02.2022 строком на 30 діб.

Строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжувався відповідними Указами Президента України та триває.

Згідно з Указом Президента України №65/2022 від 24.02.2022 оголошено про проведення загальної мобілізації.

Обов`язки громадян щодо мобілізаційної підготовки та мобілізації передбачені ст. 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію».

Так, згідно з ч.1 ст. 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку і мобілізацію» громадяни зобов`язані, зокрема, з`являтися за викликом до територіального центру комплектування та соціальної підтримки у строк та місце, зазначені в повістці (військовозобов`язані, резервісти Служби безпеки України - за викликом Центрального управління або регіонального органу Служби безпеки України, військовозобов`язані, резервісти розвідувальних органів України - за викликом відповідного підрозділу розвідувальних органів України), для взяття на військовий облік військовозобов`язаних чи резервістів, визначення їх призначення на особливий період, направлення для проходження медичного огляду.

Відповідно до ч.3 ст. 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» (в редакції, чинній з 18.05.2024 згідно з Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо окремих питань проходження військової служби, мобілізації та військового обліку» від 11.04.2024 за № 3633-ІХ) під час мобілізації громадяни зобов`язані з`явитися: військовозобов`язані та резервісти, які приписані до військових частин для проходження військової служби у воєнний час або до інших підрозділів чи формувань для виконання обов`язків за посадами, передбаченими штатами воєнного часу, - на збірні пункти територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки у строки, зазначені в отриманих ними повістках або мобілізаційних розпорядженнях; резервісти, які проходять службу у військовому резерві, - до військових частин у строки, визначені командирами військових частин; військовозобов`язані, резервісти Служби безпеки України - за викликом керівників органів, в яких вони перебувають на військовому обліку; військовозобов`язані, резервісти розвідувальних органів України - за викликом керівників відповідних підрозділів; особи, які уклали контракти про перебування у резерві служби цивільного захисту, - за викликом керівників відповідних органів управління центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту. У разі отримання повістки про виклик до територіального центру комплектування та соціальної підтримки громадянин зобов`язаний з`явитися у зазначені у ній місце та строк.

Відповідно до п.1 ч. 10 ст.1 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» громадяни України, які підлягають взяттю на військовий облік, перебувають на військовому обліку призовників або у запасі Збройних Сил України, у запасі Служби безпеки України, розвідувальних органів України чи проходять службу у військовому резерві, зобов`язані уточнити протягом 60 днів з дня набрання чинності указом Президента України про оголошення мобілізації, затвердженим Верховною Радою України, свої персональні дані через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста, або у територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки.

Згідно з ч. 3 ст. 33 Закону України «Про військовий облік і військову службу» військовий облік усіх призовників, військовозобов`язаних та резервістів ведеться за місцем їх проживання і відповідно до обсягу та деталізації поділяється на персонально-якісний, персонально-первинний та персональний.

Частиною 1 статті 210-1 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, а частиною 3 цієї статті за вчинення дій, передбачених частиною першою цієї статті, в особливий період.

Пунктом 23 Постанови Кабінету Міністрів України від 16 травня 2024 року № 560 «Про затвердження порядку проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період», яка набрала чинності 18.05.2024 (далі Порядок), встановлено, що виклик громадян до районних (міських) територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки чи їх відділів, відповідних підрозділів розвідувальних органів, Центрального управління або регіональних органів СБУ під час мобілізації здійснюється шляхом вручення (надсилання) повістки.

Відповідно до п. 34 Порядку повістка про виклик резервіста або військовозобов`язаного до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділу чи відповідного підрозділу розвідувальних органів, Центрального управління або регіональних органів СБУ може бути надіслана зазначеними органами військового управління (органами) засобами поштового зв`язку рекомендованим поштовим відправленням з описом вкладення та повідомленням про вручення з повідомленням про вручення на адресу його місця проживання після завершення 60 днів, відведених законодавством на уточнення своїх облікових даних, у тому числі адреси місця проживання. У разі коли резервіст або військовозобов`язаний уточнив свої облікові дані після завершення 60 днів, відведених законодавством на уточнення своїх облікових даних, повістка може надсилатися на адресу місця проживання, зазначену резервістом або військовозобов`язаним під час уточнення облікових даних. У разі неуточнення протягом 60 днів резервістом або військовозобов`язаним своєї адреси місця проживання повістка може надсилатися на його адресу зареєстрованого/задекларованого місця проживання. Повістка про виклик резервіста або військовозобов`язаного до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділу чи відповідного підрозділу розвідувальних органів, Центрального управління або регіональних органів СБУ надсилається адресату протягом 48 годин після підпису повістки відповідним керівником. При цьому день явки за викликом резервіста або військовозобов`язаного з населеного пункту, що є адміністративним центром області, визначається протягом семи діб, а з інших населених пунктів - протягом десяти діб від дня надсилання повістки засобами поштового зв`язку рекомендованим поштовим відправленням з описом вкладення та повідомленням про вручення. Централізований друк повісток, які сформовані за допомогою Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, та направлення їх військовозобов`язаним та резервістам засобами поштового зв`язку здійснюються Міноборони або державними підприємствами, які мають стратегічне значення для економіки і безпеки держави (в поліграфічній галузі), на підставі відповідних договорів, укладених між Міноборони, призначеним оператором поштового зв`язку та/або державними підприємствами, які мають стратегічне значення для економіки і безпеки держави (в поліграфічній галузі).

Згідно з п.36 Порядку за адресою місця проживання або адресою задекларованого/зареєстрованого місця проживання резервісти та військовозобов`язані можуть бути оповіщені: представниками територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки особисто або засобами зв`язку.

Пунктом 41 Порядку передбачено, що належним підтвердженням оповіщення резервіста або військовозобов`язаного про виклик до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділу чи відповідного підрозділу розвідувальних органів, Центрального управління або регіональних органів СБУ є: у разі надсилання повістки засобами поштового зв`язку: день отримання такого поштового відправлення особою, що підтверджується інформацією та/або документами від поштового оператора; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати поштове відправлення чи день проставлення відмітки про відсутність особи за адресою місця проживання особи, повідомленою цією особою територіальному центру комплектування та соціальної підтримки під час уточнення своїх облікових даних.

Відповідно до п.4 Порядку декларування та реєстрації місця проживання (перебування) затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 7 лютого 2022 року № 265 особа може задекларувати/зареєструвати своє місце проживання (перебування) лише за однією адресою. У разі коли особа проживає у двох і більше місцях, вона здійснює декларування/реєстрацію місця проживання (перебування) за однією з таких адрес за власним вибором. За адресою задекларованого/ зареєстрованого місця проживання (перебування) з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції.

Як убачається з матеріалів справи, 04.10.2024 ІНФОРМАЦІЯ_4 військовозобов`язаному ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку (АТ «Укрпошта») направлена повістка №296624 (сформована за допомогою Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів) за задекларованим місцем проживання, а саме АДРЕСА_1 .

14.10.2024 повістка №296624 повернута до ІНФОРМАЦІЯ_3 з відміткою про відсутність адресата ОСОБА_1 за вказаною адресою місця проживання.

ОСОБА_1 своєчасно сповіщено про місце і час розгляду справи про адміністративне правопорушення, про що свідчить його особистий підпис у протоколі №483-1 від 21.12.2024.

Відповідачем не заперечується, що 24.12.2024 о 12 год. 30 хв. начальник ІНФОРМАЦІЯ_3 перебував на нараді, проте позивача повідомлено про розгляд адміністративної справи о 14 годині цього ж дня, що підтверджується позивачем у позовній заяві.

За змістом оскаржуваної постанови ОСОБА_1 притягнуто до відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП, а саме за неявку за викликом до ІНФОРМАЦІЯ_2 , що спростовує доводи позивача про притягнення до відповідальності за неуточнення персональних даних.

Так, у постанові №483-1П від 24.12.2024 викладено суть правопорушення та зазначено, що ОСОБА_1 був оповіщений належним чином про необхідність явки до ІНФОРМАЦІЯ_2 на 22.10.2024 об 11.00 год., однак у вказаний час до ІНФОРМАЦІЯ_2 не з`явився, про поважні причини неявки не повідомив, чим порушив ч.3 ст.22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію».

Також ухвалою від 17.04.2025 суд апеляційної інстанції зобов`язав ІНФОРМАЦІЯ_4 надати пояснення стосовно можливості отримання відповідачем відомостей щодо персональних даних ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , дата народження ІНФОРМАЦІЯ_6 ) шляхом електронної інформаційної взаємодії з іншими інформаційно-комунікаційними системами, реєстрами, базами даних, держателями яких є державні органи, передбачені ч. 3 ст. 14 Закону України Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів.

На виконання зазначеної ухвали відповідач повідомив таке.

Відповідно до Закону України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів» в Україні функціонує Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів як інформаційно-комунікаційна система, призначена для збирання, зберігання, обробки та використання даних про призовників, військовозобов`язаних та резервістів, створена для забезпечення військового обліку громадян України.

Згідно зі ст. 5 «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів» органами ведення Реєстру є районні (об`єднані районні), міські (районні у місті, об`єднані міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, Центральне управління Служби безпеки України та регіональні органи Служби безпеки України, відповідні підрозділи розвідувальних органів України; органи ведення Реєстру забезпечують ведення Реєстру та актуалізацію його бази даних.

У ст. 7 Закону України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів» зазначені персональні дані призовника, військовозобов`язаного та резервіста до яких належать, у тому числі, відомості про наявність права на відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації.

Відповідач наголошує, що відомості про наявність права на відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації неможливо отримати шляхом електронної інформаційної взаємодії з іншими інформаційно-комунікаційними системами, реєстрами, базами даних, держателями яких є державні органи.

Водночас відповідач звертає увагу, що під час автоматичної перевірки відомостей (персональних даних), внесених до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів військовозобов`язаним, у яких відповідно до ст.23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» відомостей про наявність права на відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації немає та які не заброньовані на період мобілізації та на воєнний час за органами державної влади, іншими державними органами, органами місцевого самоврядування, а також за підприємствами, установами і організаціями в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, автоматично формується повістка про виклик за допомогою Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів.

На момент формування повістки ІНФОРМАЦІЯ_4 не володів щодо ОСОБА_1 відомостями про наявність права на відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації, у зв`язку з чим виникла необхідність виклику позивача для уточнення даних.

Також відповідно до записів у військовому квитку ОСОБА_1 № НОМЕР_2 на стор.7, що міститься в матеріалах справи, зазначено, що 25.10.2023 медичною комісією при ІНФОРМАЦІЯ_7 такий визнаний придатним до військової служби.

Позивач звернувся з заявою на ім`я голови комісії ІНФОРМАЦІЯ_3 з наданням відповідних документів про наявність права на відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації лише 21.11.2024.

22.11.2024 рішенням комісії позивачу надано відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації на підставі п.2 ч.3 ст.23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію».

Разом з цим колегія суддів ураховує, що відповідно до п.82 Постанови Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009 «Про затвердження Правил надання послуг поштового зв`язку» рекомендовані листи з позначкою Повістка ТЦК під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату (одержувачу). У разі відсутності адресата (одержувача) за зазначеною на рекомендованому листі адресою працівник об`єкта поштового зв`язку інформує адресата (одержувача) за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою Повістка ТЦК.

Порядком проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 16.05.2024 за №560 передбачена процедура оповіщення військовозобов`язаних та резервістів (п.36. п.41.):

За адресою місця проживання або адресою задекларованого/зареєстрованого місця проживання резервісти та військовозобов`язані можуть бути оповіщені: представниками територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки особисто або засобами зв`язку.

Належним підтвердженням оповіщення резервіста або військовозобов`язаного про виклик до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділу чи відповідного підрозділу розвідувальних органів, Центрального управління або регіональних органів СБУ є: 2) у разі надсилання повістки засобами поштового зв`язку: день отримання такого поштового відправлення особою, що підтверджується інформацією та/або документами від поштового оператора; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати поштове відправлення чи день проставлення відмітки про відсутність особи за адресою місця проживання особи, повідомленою цією особою територіальному центру комплектування та соціальної підтримки під час уточнення своїх облікових даних.

За матеріалами справи повістка № 296624 повернута до ІНФОРМАЦІЯ_3 14.10.2024 у зв`язку з відсутністю ОСОБА_1 за вказаною ним адресою місця проживання, про що свідчить печатка на довідці про причини повернення.

Отже, ОСОБА_1 був оповіщений належним чином про необхідність явки до ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме на 22.10.2024 о 11:00 годині, однак у вказаний час до ІНФОРМАЦІЯ_3 не з`явився про поважні причини неприбуття не повідомив, чим порушив ч.3 ст. 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію».

Обставини, які викладені в оскаржуваній постанові про адміністративне правопорушення, підтверджені належними та допустимими доказами, які свідчать про наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.210-1 КУпАП.

З огляду на зазначене колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що відповідачем доведено належними, достатніми та допустимими доказами законність оскарженої постанови, яка винесена у межах повноважень відповідача, в порядку та спосіб визначений КУпАП, із дотриманням встановленої процедури та з урахуваннях усіх обставин справи.

Доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи.

У контексті оцінки доводів апеляційної скарги колегія суддів звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (пункт 58), згідно з якою принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

З огляду на такий підхід Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, колегія суддів уважає, що ключові аргументи апеляційної скарги отримали достатню оцінку.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення із додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.

З огляду на приписи ст. 139 КАС України у справі відсутні підстави для розподілу судових витрат.

Керуючись статтями 139, 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 26.02.2025 у справі № 644/11480/24 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя Я.В. П`янова
Судді О.В. Присяжнюк В.Б. Русанова