Справа № 520/4201/25
Суддя: Бідонько А.В.
Дата ухвалення: 2025-05-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 травня 2025 р. №520/4201/25

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бідонько А.В., розглянувши в місті Харкові в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства "Завод Фрунзе" (вул. Георгія Тарасенка, буд. 57А,м. Харків,Харківська обл., Харківський р-н,61001) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46,м. Харків,Харківська обл., Харківський р-н,61057, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Приватне акціонерне товариство "Завод Фрунзе", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з зазначеним позовом та просить суд:

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №1 від 24 жовтня 2024 року про застосування до ПАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ» штрафних санкцій на суму 376483,86 грн.

В обґрунтування позову зазначено про відсутність підстав для притягнення ПАТ "Завод Фрунзе" до відповідальності, оскільки його дії не містять ознак вини, не містять складу податкового правопорушення, а також правопорушення у сфері обігу валюти, що нарахування податковим органом за оспорюваним податковим повідомленням-рішенням позивачеві пені за порушення граничних термінів розрахунків у сфері ЗЕД, є передчасним, а податкове повідомлення-рішення є таким, що прийняте без врахування обставин, які мають значення для прийняття такого рішення. А тому податкове повідомлення-рішення №1 від 24 жовтня 2024 є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 03.03.2025 року відкрито спрощене позовне провадження у справі без виклику (повідомлення) сторін у судове засідання.

Від Головного управління ДПС у Харківській області, надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач проти задоволення позовних вимог заперечував вказавши, що позивач не надав документів щодо проведення претензійно-позовної роботи (позовні заяви, ухвали та рішення судових органів), Висновків Міністерства економіки України по вищевказаному контракту, довідку уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту), яка підтверджує виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин.

Суд зазначає, що відповідно до положень ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до ч.5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Отже, враховуючи вищевикладене, дана справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними в матеріалах справи доказами.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, проаналізувавши доводи позову, суд встановив наступне.

Судом встановлено, що Головним управлінням ДПС у Харківській області відповідно до підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, пункту 41.1 статті 41, пункту 61.1 та пункту 61.2 статті 61, підпункту 62.1.3 пункту 62.1 статті 62, підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75, підпункту 78.1.1 пункту 78.1 статті 78, пункту 82.2 статті 82, підпункту 69.22, підпункту 69.351 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI, з зв`язку з отриманням податкової інформації, що свідчить про порушення Приватним акціонерним товариством «ЗАВОД ФРУНЗЕ» валютного законодавства в частині дотримання граничних строків надходження товарів за імпортними операціями та/або валютної виручки за експортними операціями (листи Державної податкової служби України від 02.04.2024 № 9520/7/99-00-07-05-02-07, від 15.05.2024 № 14210/7/99-00-07-05-02-07, від 06.06.2024 № 16593/7/99-00-07-05-02-07 про направлення витягів з інформації, отриманої від Національного банку України, про виявлені факти ненадходження в установлені Національним банком України граничні строки розрахунків грошових коштів чи товарів, станом на 01.03.2024, станом на 01.04.2024, станом на 01.05.2024, на підставі наказу Головного управління ДПС у Харківській області від 17.09.2024 № 4231-п, проведена позапланова виїзна документальна перевірка ПАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ`з питання дотримання вимог валютного законодавства за зовнішньоекономічним контрактом вiд 28.06.2023 №966 за перiод iз 28.06.2023 по 31.08.2024, за зовнішньоекономічним контрактом вiд 25.08.2023 №988 за перiод iз 25.08.2023 по 31.08.2024, за зовнішньоекономічним контрактом вiд 28.07.2023 №1003 за перiод iз 28.07.202З по 31.08.2024, за результатами якої складено складений Акт про результати документальної позапланової виїзної перевірки від 04.10.2024 року №46347/20-40-07-01-05/00236010 (а.с. 11-37).

Перевіркою встановлено порушення ПАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ» вимог частини 3 статті 13 Закону України вiд 21 червня 2018 року №2473-VIII «Про валюту i валютнi операції» та пункту 14- 2 Постанови правлiння Нацiонального банку України вiд 24.02.2022 №18 «Про роботу банкiвської системи в перiод запровадження воєнного стану, iз змiнами та доповненнями, за зовнiшньоекономiчним Контрактом вiд 28.06.2023 №966 за перiод iз 28.06.202З по 31.08.2024, який укладено з HEBEI Yingkang Wire Mesh Product Со., LTD, Китай, за зовнiшньоекономiчним контрактом вiд 25.08.2023 №988 за перiод iз 25.08.2023 по 31.08.2024, який укладено з Hebei НТК

Technology со., LTD, за зовнiшньоекономiчним контрактом вiд 28.07.2023 №1003 за перiод iз 28.07.2023 по 31.08.2024, який укладено з HEBEI Yingkang Wire Mesh Product СО., LTD, Китай.

Відповідно до Розрахунку пені за порушення строків розрахунків по зовнішньоекономічних операціях (Додаток 5 до Акту перевірки) по Контракту від 28.06.2023 №966 (імпорт) період прострочення склав 51 день (з 04.02.2024 по 25.03.2024); по Контракту від 25.08.2023 №988 (імпорт) період прострочення склав 35 днів (з 16.03.2024 по 19.04.2024); по Контракту від 28.07.2023 №1003 (імпорт) період прострочення склав 4 дні (з 27.04.2024 по 30.04.2024) та 44 дні (з 01.05.2024 по 13.06.2024).

Сума пені по Контракту від 28.06.2023 №966 (імпорт) 140 328,33; по Контракту від 25.08.2023 №988 99 071,38 грн.; по Контракту від 28.07.2023 №1003 137 084,15 грн.

На підставі акту перевірки відповідачем було винесено податкове повідомлення-рішення №1 від 24 жовтня 2024 року про застосування до ПАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ» штрафних санкцій на суму 376483,86 грн.

Не погоджуючись з податковим повідомленням-рішенням, позивач звернувся до суду з позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає наступне.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» імпортні операції резидентів, які здійснюються на умовах відстрочення поставки, в разі, коли таке відстрочення перевищує 180 календарних днів з моменту здійснення авансового платежу або виставлення векселя на користь постачальника продукції (робіт, послуг), що імпортується, потребують висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку».

Положеннями статті 4 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» визначено, що порушення резидентами строків, передбачених ст. 1 і 2 цього Закону, тягне за собою стягнення пені за кожний день прострочення у розмірі 0,3 відсотка від суми неодержаної виручки (митної вартості недопоставленої продукції) в іноземній валюті, перерахованої у грошову одиницю України за валютним курсом Національного банку України на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару).

Згідно частини шостої, сьомої ст. 6 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті», якщо перевищення строків, зазначених у статтях 1 і 2 цього Закону, обумовлено виникненням форс-мажорних обставин, перебіг зазначених строків зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин. Підтвердженням форс-мажорних обставин є сертифікат Торгово-промислової палати України про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) або іншої уповноваженої організації(органу) країни розташування сторони договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов договору.

Відповідно до положень підпункту 19-1.1.4. пункту 19-1.1.статті 19-1 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, виконують такі функції, зокрема, здійснюють контроль за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті, за додержанням порядку приймання готівки для подальшого переказу (крім приймання готівки банками), за дотриманням суб`єктами господарювання установлених законодавством обов`язкових вимог щодо забезпечення можливості розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), проведення розрахункових операцій, а також за наявністю ліцензій на провадження видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню відповідно до закону, наявністю торгових патентів.

Приписами статті 1 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» від 16.04.1991 №959-ХІІ (далі - Закон №959-ХІІ) встановлено, що господарська діяльність - будь-яка діяльність, в тому числі підприємницька, пов`язана з виробництвом і обміном матеріальних та нематеріальних благ, що виступають у формі товару.

Зовнішньоекономічна діяльність - діяльність суб`єктів господарської діяльності України та іноземних суб`єктів господарської діяльності, а також діяльність державних замовників з оборонного замовлення у випадках, визначених законами України, побудована на взаємовідносинах між ними, що має місце як на території України, так і за її межами.

Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ визначає Закон України «Про валюту і валютні операції» № 2473-VIII від 21.06.2018 (далі - Закон № 2473-VIII в редакції на час спірних відносин). Цей закон також встановлює відповідальність за порушення валютного законодавства.

За визначенням понять, наведених у статті 1 Закону № 2473-VIII, валютна операція - операція, що має хоча б одну з таких ознак: а) операція, пов`язана з переходом права власності на валютні цінності та (або) права вимоги і пов`язаних з цим зобов`язань, предметом яких є валютні цінності, між резидентами, нерезидентами, а також резидентами і нерезидентами, крім операцій, що здійснюються між резидентами, якщо такими валютними цінностями є національна валюта; б) торгівля валютними цінностями; в) транскордонний переказ валютних цінностей та транскордонне переміщення валютних цінностей;

Валютне регулювання - діяльність Національного банку України та в установлених цим Законом випадках Кабінету Міністрів України, спрямована на регламентацію здійснення валютних операцій суб`єктами валютних операцій і уповноваженими установами; валютний нагляд - система заходів, спрямованих на забезпечення дотримання суб`єктами валютних операцій і уповноваженими установами валютного законодавства.

Резиденти: а) фізичні особи (громадяни України, іноземні громадяни, особи без громадянства), які мають постійне місце проживання на території України, у тому числі ті, які тимчасово перебувають за межами України; б) фізичні особи - підприємці, зареєстровані згідно із законодавством України; в) юридичні особи та інші суб`єкти господарювання з місцезнаходженням на території України, які здійснюють свою діяльність відповідно до законодавства України; г) дипломатичні, консульські, торговельні та інші офіційні представництва України за кордоном, що мають імунітет і дипломатичні привілеї, а також філії та представництва підприємств і організацій України за кордоном, що не здійснюють підприємницької діяльності відповідно до законодавства України; ґ) відокремлені підрозділи юридичних осіб, зазначених в підпункті «б» пункту 8 частини першої цієї статті, а саме філії, представництва, відділення або інші відокремлені підрозділи, що не мають статусу юридичної особи та здійснюють підприємницьку діяльність від імені юридичної особи на території України.

Відповідно до частини 1 статті 3 Закону № 2473-VIII відносини, що виникають у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання і валютного нагляду, регулюються Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, а також нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону.

Приписами статті 4 Закону України «Про валюту і валютні операції» визначено, що валютні операції здійснюються без обмежень відповідно до законодавства України, крім випадків, встановлених законами України, що регулюють відносини у сферах забезпечення національної безпеки, запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму чи фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, виконання взятих Україною зобов`язань за міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також випадків запровадження Національним банком України відповідно до цього Закону заходів захисту.

Резиденти з урахуванням обмежень, визначених цим Законом та іншими законами України, мають право відкривати рахунки в іноземних фінансових установах та здійснювати через такі рахунки валютні операції.

Нерезиденти з урахуванням обмежень, визначених цим Законом та іншими законами України, мають право відкривати рахунки в українських фінансових установах та здійснювати через такі рахунки валютні операції.

Резиденти мають право придбавати валютні цінності за кордоном, здійснювати їх транскордонне переміщення та (або) транскордонний переказ з урахуванням обмежень, визначених цим Законом. У сфері здійснення валютних операцій нерезиденти мають усі права, надані резидентам.

Відповідно до частин третьої, шостої, дев`ятої та десятої Закону № 2473-VIII визначено, що валютний нагляд відповідно до частини другої цієї статті здійснюється органами валютного нагляду та агентами валютного нагляду без втручання у відповідні валютні операції та діяльність суб`єктів таких операцій, крім випадків запобігання агентами валютного нагляду проведенню валютних операцій, що не відповідають вимогам валютного законодавства.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентами (крім уповноважених установ) та нерезидентами вимог валютного законодавства.

Органи валютного нагляду мають право проводити перевірки з питань дотримання вимог валютного законодавства визначеними частинами п`ятою і шостою цієї статті суб`єктами здійснення таких операцій. Під час проведення перевірок з питань дотримання вимог валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок, надання доступу до систем автоматизації валютних операцій, підтвердних документів та іншої інформації про валютні операції, а також пояснень щодо проведених валютних операцій, а агенти валютного нагляду та інші особи, які є об`єктом таких перевірок, зобов`язані безоплатно надавати відповідний доступ, пояснення, документи та іншу інформацію. У разі виявлення порушень валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок і допустили такі порушення, дотримання вимог валютного законодавства та застосовувати заходи впливу, передбачені законом.

За змістом частини 5 статті 11 Закону № 2473-VIII Національний банк України у визначеному ним порядку здійснює валютний нагляд за уповноваженими установами.

Згідно з частиною 1 статті 13 Закону № 2473-VIII Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Статтею 44 Закону України «Про Національний банк України» №679-XIV від 20.05.1999 визначено, що Національний банк діє як уповноважена державна установа при застосуванні валютного законодавства. До компетенції Національного банку у сфері валютного регулювання та нагляду належать, зокрема, видання нормативно-правових актів щодо ведення валютних операцій.

Відповідно до пункту 21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління НБУ від 02 січня 2019 року №5, граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Порядок здійснення банком валютного нагляду за дотриманням його клієнтами-резидентами (крім банків) установлених Національним банком України (далі - Національний банк) граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів (далі - граничні строки розрахунків) та порядок інформування банком Національного банку про дотримання клієнтами-резидентами (крім банків) та банком граничних строків розрахунків встановлений Інструкцією про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженою постановою Правління Національного банку України від 02 січня 2019 року №7 (далі Інструкція №7).

Згідно ч. 3 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).

Відповідно до ч. 4 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» за окремими операціями з експорту та імпорту товарів граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України, можуть бути подовжені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, шляхом видачі висновку.

Положеннями ч. 5 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» визначено, що порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Відповідно до ч. 6 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин. Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

Частиною 8 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» визначено, що Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті.

Відповідно до статті 5 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» на території України діє Торгово-промислова палата України, яка у відповідності до статті 14 цього Закону засвідчує форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), а також торговельні та портові звичаї, прийняті в Україні, за зверненнями суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб.

Відповідно до статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні», Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.

Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

Позивач не заперечуючи проти факту несвоєчасного розрахунку за поставлений вказаному нерезиденту товар, як на підставу позову, посилався на відсутність вини в своїх діях, як необхідної складової податкового правопорушення, що зумовлює протиправність застосування штрафу у вигляді пені.

Щодо Контракту від 28.06.2023 №966, суд зазначає наступне.

Так, судом встановлено, що державною податковою службою України на адресу Головного управління ДПС у Харківській області надіслано витяг з інформації Національного банку України про виявлені факти ненадходження в установлені Національним банком України граничні строки розрахунків грошових коштів чи товарів, станом на 01.03.2024, станом на 01.04.2024, станом на 01.05.2024:

Інформація про суми не повернених коштів (вартості товару) у встановлений Національним банком України граничний строк розрахунків суб`єктом зовнішньоекономічної діяльності ПРАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ» за зовнішньоекономічним контрактом від 28.06.2023 № 966 (дата операції 08.08.2023), за зовнішньоекономічним контрактом від 25.08.2023 № 988 (дата операції 18.09.2023), за зовнішньоекономічним контрактом від 28.07.2023 № 1003 (дата операції 30.10.2023).

Перевіркою дотримання ПРАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ» вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічних операцій по Контракту від 28.06.2023 № 966, HEBEI Yingkang Wire Mesh Product CO., LTD, Китай, за період з 28.06.2023 по 31.08.2024 встановлено:

ПРАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ» укладено Контракт від 28.06.2023 № 966 з HEBEI Yingkang Wire Mesh Product CO., LTD, Китай. Протягом перевіряємого періоду ПРАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ», згідно контракту від 28.06.2023 № 966, укладеного з HEBEI Yingkang Wire Mesh Product CO., LTD, Китай, з валютного рахунку здійснено передплату за обладнання на загальну суму 24 390,00 долларів США (еквівалент 891 908,15 грн) згідно наступних платіжних доручень: - 08.08.2023 на суму 24 390,00 євро (еквівалент 891 908,15грн) граничний строк надходження імпортної продукції 03.02.2024. На виконання договору ПРАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ» отримано грошові кошти за поверненням передплати: - 25.03.2024 у сумі 24 390,00 доларів США (еквівалент 947 679,70 грн).

За платіжним дорученням від 08.08.2023 на суму 24 390,00 євро (еквівалент 891 908,15грн) граничний строк надходження імпортної продукції 03.02.2024, фактично отримано повернення передплати - 25.03.2024, що є порушенням частини 3 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції» та пункту 142 Постанови правління Національного банку України від 24.02.2022 № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану», із змінами та доповненнями.

Щодо Контракту від 25.08.2023 №988, суд зазначає наступне.

Перевіркою дотримання ПРАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ» вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічних операцій по Контракту від 25.08.2023 № 988,Hebei HTK Technology CO., LTD, Китай, за період із 25.08.2023 по 31.08.2024 встановлено:

ПРАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ» укладено Контракт від 25.08.2023 № 988 з Hebei HTK Technology CO., LTD, Китай. Протягом перевіряємого періоду ПрАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ», згідно контракту від 25.08.2023 № 988, укладеного з Hebei HTK Technology CO., LTD, Китай, з валютного рахунку здійснено передплату за обладнання на загальну суму 81 300,00 долларів США (еквівалент 2 971 302,80 грн) згідно наступних платіжних доручень:

- 18.09.2023 на суму 24 390,00 долларів США (еквівалент 891 908,15 грн) граничний строк надходження імпортної продукції 15.03.2024.

- 05.12.2023 на суму 56 910,00 долларів США (еквівалент 2 079 394,65 грн) граничний строк надходження імпортної продукції 01.06.2024.

ПрАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ» у періоді, за який здійснювалася перевірка, на виконання умов Контракту від 25.08.2023 № 988 отримано від Hebei HTK Technology CO., LTD, Китай товар на загальну суму 81300,0 дол. США (еквівалент 3 219 780,81 грн), згідно митних декларацій, а саме:

- від 19.04.2024 № UA 24UA12U8 на загальну суму 81300,0 дол. США (еквівалент 3 219 780,81 грн).

Щодо Контракту від 28.07.2023 №1003, суд зазначає наступне.

Перевіркою дотримання ПРАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ» вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічних операцій по Контракту HEBEI Yingkang WireMesh Product CO., LTD, Китай за період із 28.07.2023 по 31.08.2024 встановлено: ПРАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ» укладено Контракт від 28.07.2023 № 1003 з HEBEI Yingkang Wire Mesh Product CO., LTD, Китай.

Протягом перевіряємого періоду ПрАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ», згідно контракту від 28.07.2023 № 1003, укладеного з HEBEI Yingkang Wire Mesh Product CO., LTD, Китай, з валютного рахунку здійснено передплату за обладнання на загальну суму 83 720,13 долларів США (еквівалент 3 049 221,09 грн) згідно наступних платіжних доручень:

- 30.10.2023 на суму 83 720,13 долларів США (еквівалент 3 049 221,09 грн) граничний строк надходження імпортної продукції 26.04.2024. ПрАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ» у періоді, за який здійснювалася перевірка, на виконання умов Контракту від 28.07.2023 № 1003 отримано від HEBEI Yingkang Wire Mesh Product CO., LTD, Китай товар (сiтка ткана (плетена) з дроту з низьковуглецевої сталi) на загальну суму 110832,93 дол. США (еквівалент 4432025,526 грн), згідно митних декларацій, а саме:

- від 30.04.2024 № 24UA3U1 на загальну суму 65152,3 дол. США (еквівалент 2584513,56 грн).

- від 13.06.2024 № 24UA19U2 на загальну суму 45680,63 дол. США (еквівалент 1847511,97 грн).

ПАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ» щодо контракту від 28.06.2023 №966 у позовній заяві вказано, що ним не порушено граничні строки розрахунків, як передбачені Законом України від 21 червня 2018 року №2473-VIII «Про валюту і валютні операції» та пунктом 14-2 Постанови правління Національного банку України від 24.02.2022 №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану», зі змінами та доповненнями, оскільки несвоєчасне повернення попередньої оплати за вказаним Контрактом відбулося не з вини позивача, а внаслідок того, що постачальник (HEBEI Yingkang Wire Mesh Product СО., LTD, Китай) заздалегідь не повідомив про неможливість поставки замовленої продукції та несвоєчасно здійснив повернення раніше отриманої попередньої оплати. При цьому, ПАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ» у визначений чинним законодавством строк, а саме: до 03.02.2024 року, звернувся до HEBEI Yingkang Wire Mesh Product СО., LTD, Китай з відповідним проханням здійснити повернення сплаченої попередньої оплати

за платіжним дорученням від 08.08.2023 року, в строк до 03.02.2024 року.

Перевіряючи обґрунтованість вказаних доводів, суд зазначає наступне.

Вимогами ст. 617 Цивільного Кодексу від 16.01.2003 № 435-IV передбачено, що «особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили. Не вважається випадком, зокрема, недодержання своїх обов`язків контрагентом боржника, відсутність на ринку товарів, потрібних для виконання зобов`язання, відсутність у боржника необхідних коштів».

Також ч.2 ст. 218 Господарського кодексу України від 16 січня 2003 року № 436- IV передбачено, що «Учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов`язання чи порушення правил здійснення господарської діяльності, якщо не доведе, що ним вжито усіх залежних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення. У разі якщо інше не передбачено законом або договором, суб`єкт господарювання за порушення господарського зобов`язання несе господарсько-правову відповідальність, якщо не доведе, що належне виконання зобов`язання виявилося неможливим внаслідок дії непереборної сили, тобто надзвичайних і невідворотних обставин за даних умов здійснення господарської діяльності. Не вважаються такими обставинами, зокрема, порушення зобов`язань контрагентами правопорушника, відсутність на ринку потрібних для виконання зобов`язання товарів, відсутність у боржника необхідних коштів».

Відповідно до п.3.2 Регламенту засвідчення ТПП та регіональними торгово- промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженого Рішенням Президії ТПП України №44(5) від 18.12.2014р. - не вважаються форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) фінансова та економічна криза, дефолт, зростання офіційного та комерційного курсів іноземної валюти до національної валюти, недодержання/порушення своїх обов`язків контрагентом боржника, відсутність на ринку потрібних для виконання зобов`язання товарів, відсутність у боржника необхідних коштів тощо.

Верховний Суд у постанові від 21.07.2021 року у справі №912/3323/20 зазначив, що відсутність коштів на виконання зобов`язань не є підставою для звільнення від відповідальності в розуміння ч.2 ст.617 Цивільного Кодексу України та ч.2 ст.218 Господарського кодексу України та не може вважатися форс-мажором.

Таким чином, суд вважає посилання позивача в частині відсутності вини порушення строків за контрактом від 28.06.2023 №966 необґрунтованими.

В частині порушення стоків за контрактами від 25.08.2023 №988 та від 28.07.2023 №1003 позивач зазначає, що не порушує граничні строки розрахунків, оскільки за умовами Контракту поставка товару здійснюється після отримання постачальником 100% передоплати, і, на думку позивача - саме від дати цього платежу визначається граничний строк поставки продукції. Вказує, що поставка замовленої продукції за вказаними контрактами здійснювалася перевізником, тобто третьою стороною, дії якого знаходилися поза волею та впливом позивача, тому фактична поставка обладнання за вказаним Контрактом відбулася пізніше не з вини позивача, а внаслідок того, що саме перевізник здійснив його несвоєчасну доставку на адресу позивача.

Перевіряючи обґрунтованість вказаних доводів, суд зазначає, що позивач не зазначає законодавчу підставу для визначення граничного строку поставки продукції саме з дати 100% оплати товару, а лише посилається на умови Контракту.

Разом із тим, підпунктом 2 пункту 6 розділу II постанови правління Національного банку України від 02.01.2019 № 7 «Про затвердження Інструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів» (далі Інструкція № 7) передбачено, що банк розпочинає відлік установлених Національним банком граничних строків розрахунків за операціями з імпорту товарів з дати здійснення платежу (списання коштів з рахунку клієнта).

Крім того, положеннями статті 13 Закону України «Про валюту та валютні операції» передбачено можливість продовження й зупинення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, встановлених Національним банком України шляхом:

- отримання відповідного висновку від Міністерства економіки (ч. 4 ст. 13 Закону України «Про валюту та валютні операції», передбачено продовження строку).

- підтвердження зупинення виконання договору у зв`язку з виникненням форсмажорних обставин шляхом надання відповідної довідки уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту) (ч. 6 ст. 13 Закону України «Про валюту та валютні операції», передбачено зупинення на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлення з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин).

- підтвердження прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку (ч. 7 ст. 13 Закону України «Про валюту та валютні операції», передбачено зупинення строку з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується).

Як встановлено матеріалами справи, що під час проведення контролюючим органом перевірки позивачем не було надано документів, які б слугували підставою для рішення про зупинення нарахування пені чи звільнення від її нарахування взагалі.

Враховуючи викладене, дослідивши матеріали справи, аналізуючи наведені норми права, суд вважає правомірними висновки податкового органу про порушення позивачем вимог частини 3 статті 13 Закону України вiд 21 червня 2018 року №2473-VIII «Про валюту i валютнi операції» та пункту 14- 2 Постанови правлiння Нацiонального банку України вiд 24.02.2022 №18 «Про роботу банкiвської системи в перiод запровадження воєнного стану, iз змiнами та доповненнями, за зовнiшньоекономiчним Контрактом вiд 28.06.2023 №966 за перiод iз 28.06.202З по 31.08.2024, який укладено з HEBEI Yingkang Wire Mesh Product Со., LTD, Китай, за зовнiшньоекономiчним контрактом вiд 25.08.2023 №988 за перiод iз 25.08.2023 по 31.08.2024, який укладено з Hebei НТК

Technology со., LTD, за зовнiшньоекономiчним контрактом вiд 28.07.2023 №1003 за перiод з 28.07.2023 по 31.08.2024, який укладено з HEBEI Yingkang Wire Mesh Product СО., LTD, Китай., а тому податкове повідомлення-рішення прийняте відповідачем не підлягає скасуванню.

Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у цьому судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.

Частиною 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, суд вважає, що позовні вимоги позивача не підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 14, 243-246, 291, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Приватного акціонерного товариства "Завод Фрунзе" до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення залишити без задоволення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Бідонько А.В.