Справа № 160/25844/24
Суддя: Чабаненко С.В.
Дата ухвалення: 2025-05-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

02 травня 2025 року м. Дніпросправа № 160/25844/24

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Чабаненко С.В. (доповідач),

суддів: Юрко І.В., Білак С.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.10.2024 в адміністративній справі №160/25844/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними наказів, їх скасування та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, в якому просив суд:

- визнати незаконним, протиправним та скасувати наказ відповідача, ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ НАЦІОНАЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ В ДНІПРОПЕТРОВСЬКІЙ ОБЛАСТІ від 23.07.2024 року № 1590 «Про організацію проведення службового розслідування»;

- визнати незаконним, протиправним та скасувати наказ відповідача, ГОЛОВНОГО УПРАВЛННЯ НАЦІОНАЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ В ДНІПРОПЕТРОВСЬКІЙ ОБЛАСТІ від 03.09.2024 року № 1699к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП в Дніпропетровській області;

- визнати незаконним, протиправним та скасувати наказ відповідача, ГОЛОВНОГО УПРАВЛННЯ НАЦІОНАЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ В ДНІПРОПЕТРОВСЬКІЙ ОБЛАСТІ за номером 961 о/с від 10.09.2024 року «По особовому складу» про звільнення згідно із Законом України «Про Національну поліцію» за пунктом 6 частини 1 статті 77 ( у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України): старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0006922), інспектора взводу №2 роти №3 полку поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький), з 10 вересня 2024 року;

- зобов`язати відповідача винести новий наказ, яким поновити старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0006922) на посаді (попередній) інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №3 Синельниківського районного управління поліції ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ НАЦІОНАЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ в Дніпропетровській області негайно;

- стягнути з відповідача середній заробіток за час вимушеного прогулу починаючи з 10.09.2024.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.10.2024 в адміністративній справі №160/25844/24 в задоволенні позову, - відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення норм процесуального та матеріального права, просить скасувати рішення суду, та прийняти нову постанову, якою позов задовольнити в повному обсязі.

Справу розглянуто в порядку письмового провадження відповідно до приписів ст. 311 КАС України.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Як встановлено судом першої інстанції, та підтверджено матеріалами справи, що ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 перебував на службі Національної поліції України з 07.11.2015 року та перебував на посаді інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №3 Синельниківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області та має спеціальне звання - старший лейтенант поліції.

Відповідно до наказу начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 26.06.2024 № 646 о/с (зі змінами, внесеними наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 19.07.2024 № 745 о/с), відповідно до абзацу 2 пункту 2 частини 1 та частини 8 статті 65 Закону України «Про Національну поліцію», старший лейтенант поліції ОСОБА_1 (00069222) переведений для подальшого проходження служби (в інтересах служби), з 27.06.2024 на посаду інспектора взводу № 2 роти № 3 ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП в Дніпропетровській області на підставі подання від 26 червня 2024 року.

12.07.2024 до ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП в Дніпропетровській області надійшов рапорт т.в.о. командира ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП підполковника поліції Сергія Горяінова від 09.07.2024 (вх. ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП від 12.07.2024 №44), за відомостями щодо можливого невиходу на службу без поважних причин окремих поліцейських ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП.

Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 23.07.2024 року № 1590 «Про організацію проведення службового розслідування» було призначено службове розслідування за відомостями, викладеними у рапорті т.в.о. командира ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП підполковника поліції Сергія Горяінова від 09.07.2024 (вх. ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП від 12.07.2024 № 44), щодо можливого невиходу на службу без поважних причин окремих поліцейських ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП в Дніпропетровській області.

Дисциплінарною комісією розглянуто справу за відомостями, викладеними в рапорті т.в.о. командира ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП підполковника поліції Сергія Горяінова від 09.07.2024 (вх. ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП від 12.07.2024 № 44) щодо невиходу на службу окремих поліцейських ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП, під час якої, - встановлено, що старший лейтенант поліції ОСОБА_2 , згідно наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 26.06.2024 № 646 о/с (зі змінами, внесеними наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 19.07.2024 № 745 о/с), відповідно до абзацу 2 пункту 2 частини 1 та частини 8 статті 65 Закону України «Про Національну поліцію», переведений для подальшого проходження служби (в інтересах служби), з 27.06.2024 на посаду інспектора взводу № 2 роти № 3 ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП в Дніпропетровській області.

27.06.2024 старший лейтенант поліції ОСОБА_2 був ознайомлений через месенджер «WhatsApp» з витягом з наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 26.06.2024 № 646 о/с «По особовому складу» про переведення останнього до ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНОП в Дніпропетровській області, з 27.06.2024.

Однак, згідно рапортів командира роти № 3 ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП майора поліції ОСОБА_3 на ім`я командира ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП від 08.07.2024 та 16.08.2024, актів про відсутність на службі (робочому місці) від 08.07.2024 № 35/449, складеного майором поліції ОСОБА_4 , у присутності капітана поліції ОСОБА_5 та капітана поліції ОСОБА_6 , від 16.08.2024 № 35/777, складеного майором поліції ОСОБА_4 , у присутності майора поліції ОСОБА_3 та капітана поліції ОСОБА_6 , старший лейтенант поліції ОСОБА_2 , з 27.06.2024 по 08.07.2024 (окрім 30.06.2024 та 07.07.2024 - вихідний дні, неділя) та з 09.07.2024 по 16.08.2024 (окрім 14, 21, 28.07.2024 та 04, 11.08.2024 - вихідний дні, неділя), був відсутній на службі у ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП та, станом на 16.08.2024, так і не приступив до виконання службових обов`язків.

З метою повного та об`єктивного з`ясування усіх обставин, причин і умов не виходу на службу старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 , членами дисциплінарної комісії за місцем мешкання останнього було направлено лист-виклик від 31.07.2024 № 6712/103/04-2024 для прибуття для надання пояснень з приводу обставин, причин і умов його неприбуття на службу з 27.06.2024, а також через електронні засоби про необхідність його прибуття 05.08.2024 о 10 год. 00 хв.. Проте позивач на зазначені дати не з`явився.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарною комісією було складено висновок від 17.08.2024 року яким запропоновано за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 5, 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного Статуту Національної поліції України затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УІІІ, наказу Національної поліції України від 09.08.2022 № 568 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану», Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів апарату Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області та інших його структурних, відокремлених підрозділів, затвердженого наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 30.09.2016 №2786, Присяги працівника поліції, що виразилось у відсутності на службі без поважних причин 27.06.2024 по 29.06.2024, з 01.07.2024 по 06.07.2024, з 08.07.2024 по 13.07.2024, з 15.07.2024 по 20.07.2024, з 22.07.2024 по 27.07.2024, з 29.07.2024 по 03.08.2024, з 05.08.2024 по 10.08.2024 та з 12.08.2024 по 16.08.2024 в умовах воєнного стану, тобто скоєнні проступку, який суперечить покладеним працівників поліції основним обов`язкам, застосувати до інспектора взводу №2 роти № 3 ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0006222) дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 03.09.2024 року № 1699к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП в Дніпропетровській області за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 5, 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного Статуту Національної поліції України затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ, наказу Національної поліції України від 09.08.2022 № 568 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану», Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів апарату Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області та інших його структурних, відокремлених підрозділів, затвердженого наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 30.09.2016 № 2786, Присяги працівника поліції, що виразилось у відсутності на службі без поважних причин з 27.06.2024 по 29.06.2024, з 01.07.2024 по 06.07.2024, з 08.07.2024 по 13.07.2024, з 15.07.2024 по 20.07.2024, з 22.07.2024 по 27.07.2024, з 29.07.2024 по 03.08.2024 з 05.08.2024 по 10.08.2024 та з 12.08.2024 по 16.08.2024 в умовах воєнного стану, тобто скоєнні проступку, який суперечить покладеним на працівника поліції основним обов`язкам, застосувати до інспектора взводу № 2 рота № 3 ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0006222) дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 10.09.2024 № 961 о/с старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0006922), інспектора взводу № 2 роти № 3 полку поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) з 10.09.2024.

Вважаючи вказані дії та накази протиправними, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 року №580-VIII (далі Закон №580-VIII).

Згідно з вимогами статті 17 Закону статті 18 Закон № 580-VIII, поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Поліцейський має службове посвідчення та спеціальний жетон. Зразки та порядок видання службових посвідчень та спеціальних жетонів затверджуються Міністерством внутрішніх справ України.

За приписами частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Поняття «службова дисципліна» включає у себе не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства України та Присяги працівника поліції.

Відповідно до частин першої, другої статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно з пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут), визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Дія цього Статуту поширюється на поліцейських та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно з частиною першою статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Частинами першою, другою, третьою статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до частини першої - четвертої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до частини першої статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Згідно ч. 1, 2 ст.26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.

Службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії (далі - уповноважена особа).

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 № 893.

Цей Порядок визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Згідно з абзацом 2 пункту 2 розділу ІІ цього Порядку службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення.

За змістом пункту 1 розділу V Порядку проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Пунктом 13 розділу V Порядку передбачено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.

Згідно з пунктом 17 розділу V Порядку факт відмови поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб від надання пояснень фіксується шляхом складення акта про відмову надати пояснення.

В акті обов`язково зазначаються відомості про дату, час і місце його складення, посади, звання, прізвища, імена, по батькові осіб, які його склали, прізвище, ім`я, по батькові особи, якій було запропоновано надати пояснення та яка відмовилася це зробити, а також (у разі повідомлення) - причини такої відмови. Акт про відмову надати пояснення підписують член дисциплінарної комісії, присутній під час відмови, та інші особи, присутні під час відмови.

Акт про відмову надати пояснення реєструється в службі діловодства (канцелярії) органу (підрозділу, закладу, установи) поліції, ЗВО, в якому утворена дисциплінарна комісія, та долучається до матеріалів службового розслідування.

За змістом пункту 1 розділу VІІ Порядку у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Згідно з ч. 15 статті 15 Дисциплінарного статуту, за результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відповідно до ч. 3 ст. 22 Дисциплінарного статуту, Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Як встановлено судом першої інстанції, та підтверджено письмовими доказами наявними в матеріалах справи, що 12.07.2024 до ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП в Дніпропетровській області надійшов рапорт т.в.о. командира ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП підполковника поліції Сергія Горіянова від 09.07.2024 (вх. ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП від 12.07.2024 №44), за відомостями щодо можливого невиходу на службу без поважних причин окремих поліцейських ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП.

Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 23.07.2024 року № 1590 «Про організацію проведення службового розслідування» було призначено службове розслідування за відомостями, викладеними у рапорті т.в.о. командира ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП підполковника поліції С. Горяінова від 09.07.2024 (вх. ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП від 12.07.2024 № 44) щодо можливого невиходу на службу без поважних причин окремих поліцейських ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП в Дніпропетровській області.

Так, пунктом першим розділу V Порядку № 893 визначено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Згідно пункту 4 розділу V Порядку № 893 службове розслідування має встановити:

наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

вид і розмір заподіяної шкоди;

причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 7 розділу V Порядку № 893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом:

одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;

одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи;

отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Пунктом 2 розділу VІ Порядку № 893 визначено, що підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Згідно пункту 9 розділу VІ Порядку № 893 висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.

Враховуючи думку членів дисциплінарної комісії та на підставі поданих матеріалів службового розслідування уповноважений керівник може прийняти рішення про накладення на поліцейського іншого виду дисциплінарного стягнення, що відрізняється від запропонованого дисциплінарною комісією.

У разі якщо уповноважений керівник не має права на накладення конкретного виду дисциплінарного стягнення на поліцейського, він затверджує висновок службового розслідування і одночасно порушує перед старшим прямим керівником, наділеним правом накладати таке стягнення, клопотання про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського.

Як встановлено судом першої інстанції, та підтверджено матеріалами справи, за наслідком проведеного службового розслідування складено висновок від 17.05.2024 в якому зазначено, що дисциплінарною комісією розглянуто справу за відомостями, викладеними в рапорті т.в.о. командира ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП підполковника поліції С. Горяінова від 09.07.2024 (вх. ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП від 12.07.2024 № 44) щодо невиходу на службу окремих поліцейських ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП, під час якої, - встановлено, що старший лейтенант поліції ОСОБА_2 , згідно наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 26.06.2024 № 646 о/с (зі змінами, внесеними наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 19.07.2024 № 745 о/с), відповідно до абзацу 2 пункту 2 частини 1 та частини 8 статті 65 Закону України «Про Національну поліцію», переведений для подальшого проходження служби (в інтересах служби), з 27.06.2024 на посаду інспектора взводу № 2 роти № 3 ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП в Дніпропетровській області.

27.06.2024 старший лейтенант поліції ОСОБА_2 був ознайомлений через пропрієтарний месенджер «WhatsApp» з витягом з наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 26.06.2024 № 646 о/с «По особовому складу» про переведення останнього до ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНОП в Дніпропетровській області, з 27.06.2024.

Однак, згідно рапортів командира роти № 3 ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП майора поліції ОСОБА_3 на ім`я командира ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП від 08.07.2024 та 16.08.2024, актів про відсутність на службі (робочому місці) від 08.07.2024 № 35/449, складеного майором поліції ОСОБА_4 , у присутності капітана поліції ОСОБА_5 та капітана поліції ОСОБА_6 , від 16.08.2024 № 35/777, складеного майором поліції ОСОБА_4 , у присутності майора поліції ОСОБА_5 та капітана поліції ОСОБА_6 , старший лейтенант поліції ОСОБА_2 , з 27.06.2024 по 08.07.2024 (окрім 30.06.2024 та 07.07.2024 - вихідний дні, неділя) та з 09.07.2024 по 16.08.2024 (окрім 14, 21, 28.07.2024 та 04, 11.08.2024 - вихідний дні, неділя), був відсутній на службі у ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП та станом на 16.08.2024 так і не приступив до виконання службових обов`язків.

У своєму поясненні командир роти № 3 ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП майор поліції ОСОБА_8 зазначив, що старший лейтенант поліції ОСОБА_2 з 27.06.2024 - моменту його призначення та до моменту надання пояснення майором поліції ОСОБА_9 , а саме 16.08.2024, до ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП жодного разу на службу не вийшов, причини не виходу не пояснював і тому весь час останній з моменту призначення вважається відсутнім на службі без поважних причин. По даному факту доповідалось рапортами та складено акт невиходу на службу.

В свою чергу, опитаний з даного приводу командир взводу № 2 роти № 3 ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП майор поліції Е. Бевз пояснив, що до його взводу № 2 було призначено інспектором старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 , який в телефонному режимі повідомив, що на службу до нашої роти №3 він не вийде та ніяких своїх даних надавати не буде. Останній з моменту його призначення до ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП 27.06.2024 та по момент надання майором поліції ОСОБА_4 пояснення, а саме 16.08.2024 на службу до ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП так і не вийшов.

З метою повного та об`єктивного з`ясування усіх обставин, причин і умов не виходу на службу старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 , членами дисциплінарної комісії за місцем мешкання останнього було направлено лист-виклик від 31.07.2024 № 6712/103/04-2024 для прибуття для надання пояснень з приводу обставин, причин і умов його неприбуття на службу з 27.06.2024, а також через електронні засоби про необхідність його прибуття 05.08.2024 о 10 год. 00 хв.. Проте позивач на зазначені дати не з`явився.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарною комісією було складено висновок від 17.08.2024 року яким запропоновано за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 5, 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного Статуту Національної поліції України затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УІІІ, наказу Національної поліції України від 09.08.2022 № 568 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану», Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів апарату Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області та інших його структурних, відокремлених підрозділів, затвердженого наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 30.09.2016 №2786, Присяги працівника поліції, що виразилось у відсутності на службі без поважних причин 27.06.2024 по 29.06.2024, з 01.07.2024 по 06.07.2024, з 08.07.2024 по 13.07.2024, з 15.07.2024 по 20.07.2024, з 22.07.2024 по 27.07.2024, з 29.07.2024 по 03.08.2024, з 05.08.2024 по 10.08.2024 та з 12.08.2024 по 16.08.2024 в умовах воєнного стану, тобто скоєнні проступку, який суперечить покладеним працівників поліції основним обов`язкам, застосувати до інспектора взводу №2 роти № 3 ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0006222) дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Вказані вище обставини, які встановлені комісією під час службового розслідування слугували підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Досліджуючи, чи прийнято оскаржувані накази відповідача у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України, суд першої інстанції виходив з наступного.

Згідно змісту оскаржуваного наказу начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 03.09.2024 року № 1699к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП в Дніпропетровській області за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 5, 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного Статуту Національної поліції України затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ, наказу Національної поліції України від 09.08.2022 № 568 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану», Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів апарату Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області та інших його структурних, відокремлених підрозділів, затвердженого наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 30.09.2016 № 2786, Присяги працівника поліції, що виразилось у відсутності на службі без поважних причин з 27.06.2024 по 29.06.2024, з 01.07.2024 по 06.07.2024, з 08.07.2024 по 13.07.2024, з 15.07.2024 по 20.07.2024, з 22.07.2024 по 27.07.2024, з 29.07.2024 по 03.08.2024 з 05.08.2024 по 10.08.2024 та з 12.08.2024 по 16.08.2024 в умовах воєнного стану, тобто скоєнні проступку, який суперечить покладеним на працівника поліції основним обов`язкам, застосувати до інспектора взводу № 2 рота № 3 ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0006222) дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 10.09.2024 № 961 о/с старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0006922), інспектора взводу № 2 роти № 3 полку поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) з 10.09.2024.

Підстава наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 03.09.2024 року № 1699к.

У спірних правовідносинах службове розслідування призначене за фактом можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками поліції.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, колегія суддів враховує практику Верховного Суду та зазначає, що згідно правового висновку, викладеного Верховним Судом у постанові від 07.12.2021 у справі №120/278/20-а з подібними правовідносинами, повноваження стосовно оцінки обставин, встановлених службовим розслідуванням, надання оцінки критеріям, які враховуються при обранні виду стягнення, тяжкості проступку та заподіяній шкоді, ставленню порушника до службових обов`язків, визнанню особою своєї вини в ході службового розслідування, рівень її кваліфікації тощо, є виключними дискреційними повноваженнями відповідної посадової особи, у даному випадку голови НП України, оскільки результатом реалізації таких повноважень є обрання одного з восьми можливих видів дисциплінарних стягнень.

Так, рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача, прийнято із використанням, зокрема, відомостей, наявних в матеріалах службового розслідування та ґрунтується на самостійних правових підставах.

Аналогічного змісту підхід викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №800/547/17 (П/9901/87/18) та від 02.10.2018 у справі №9901/454/18.

З огляду на те, що предметом спору є визнання протиправними та скасування наказів, колегія суддів зазначає, що оскільки в період 27.06.2024 по 29.06.2024, з 01.07.2024 по 06.07.2024, з 08.07.2024 по 13.07.2024, з 15.07.2024 по 20.07.2024, з 22.07.2024 по 27.07.2024, з 29.07.2024 по 03.08.2024, з 05.08.2024 по 10.08.2024 та з 12.08.2024 по 16.08.2024 інспектор взводу № 2 рота № 3 ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції В. Пшеничний був відсутній на службі без поважних причин, отже, в умовах воєнного стану скоїв проступок, який суперечить покладеним на працівника поліції основним обов`язкам.

Суд також наголошує, що однією з підстав для винесення наказу начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 03.09.2024 року № 1699к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП в Дніпропетровській області яким застосовано до інспектора взводу № 2 рота № 3 ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 (0006222) дисциплінарне стягнення - звільнення із служби в поліції, стало порушення позивачем службової дисципліни та вчинення дій, які дискредитують звання працівника Національної поліції України.

Положення статей 8, 18 Закону України «Про Національну поліцію», а також приписів Правил етичної поведінки поліцейських, покладають на поліцейського обов`язок бути прикладом у дотриманні законності, службової дисципліни, бездоганному виконанні вимог Присяги працівника поліції, статутів, наказів, норм моралі, етичної поведінки поліцейських.

Виходячи з правового регулювання спірних відносин, позивач, з урахуванням своїх службових обов`язків, був зобов`язаний не допускати вчинків, що ганьблять звання працівника поліції або підривають авторитет поліції, інших відносин, які носять корисливий або протиправний характер.

З наданих матеріалів вбачається, що позивачем 07.11.2015 складено присягу працівника Національно поліції України, згідно якої останній усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягнув вірно служити Українському родові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права та свободи людини, честь Держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Крім того, наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських з метою формування в поліцейських почуття відповідальності стосовно дотримання професійно-етичних норм поведінки під час виконання службових обов`язків, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до Національної поліції України.

Згідно вказаних правил, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, у тому числі:

неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами;

поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України;

виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку, не допускати дискримінації в будь-якій формі тощо.

Також зі змісту присяги поліцейського, яку він складає при вступі на службу в поліції, можна зробити висновок, що поведінка поліцейського має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства та громадян до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті. Працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством. Має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках з людьми не допускати проявів жорстокого або принизливого ставлення до людей, бути зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції, законів України та Дисциплінарного статуту.

Тобто поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Позивач прийняв присягу працівника поліції та добровільно взяв на себе підвищені вимоги, які пред`являються до працівників поліції при проходженні служби і які він повинен дотримуватися.

Верховним Судом у постанові від 05 березня 2020 року у справі №815/4478/16 визначено, що порушення присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Отже, звільнення за порушення службової дисципліни, що виразилося в порушенні присяги має застосовуватися за конкретні надзвичайно тяжкі проступки, як за фактом їх вчинення, так і за наслідками, до яких вони призводять.

Передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, за порушення Присяги мають бути порушення, встановлені внаслідок ретельного службового розслідування.

Згідно правових висновків відображених в постановах Верховного Суду від 05.05.2019 у справі №825/1902/16, від 17.07.2019 у справі №806/2555/17, від 07.03.2019 у справі № 819/736/18 «в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Дискредитація звання рядового і начальницького складу Національної поліції за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби. Вчинки, що дискредитують працівників національної поліції та власне національна поліція, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень».

Підставою для застосування стягнень є вчинення дисциплінарних проступків, а саме протиправної винної дії чи бездіяльності поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходу за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини працівника органів поліції, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні порушника складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтувавши при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення серед установлених законом.

Правова оцінка правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинна перевірятися судами насамперед в тому, чи таке рішення прийнято в межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях особи є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення, чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) з учиненим особою діянням.

При цьому, вирішення питання про правомірність притягнення працівника органів поліції до дисциплінарної відповідальності, передбачає необхідність з`ясовувати саме склад дисциплінарного проступку в його діях, незалежно від того, яку кримінально-правову кваліфікацію, ці ж самі дії особи, отримали в рамках кримінального провадження та які наслідки, у підсумку, настали для такої особи.

Суб`єкт владних повноважень, у свою чергу, повинен довести суду правомірність свого рішення належними, допустимими та достатніми доказами, зокрема, матеріалами службового розслідування тощо. При цьому, саме лише відтворення у висновку службового розслідування фабули певного правопорушення, не є достатнім для того, щоб уважати такий висновок обґрунтованим, як і ухвалене на підставі нього рішення. Обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування поясненнями та документами.

У даному випадку, під час службового розслідування відповідачем надавалась оцінка діям позивача в контексті дотримання ним присяги поліцейського, виходячи з порушення службової дисципліни та належної організації роботи поліцейського, а також вчиненні дій не сумісних з вимогами, які пред`являються до поліцейського та призвели до приниження авторитету Національної поліції України, тобто скоєнні проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам.

Суд звертає увагу, що в силу покладених на поліцейського службових обов`язків, він не повинен був допускати вчинків, що ганьблять звання працівника поліції або підривають авторитет поліції, інших відносин, які носять корисливий або протиправний характер.

Суд вважає аргументованою правову позицію відповідача щодо того, що працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством, має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках з людьми не допускати проявів жорстокого або принизливого ставлення до людей, бути зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції, законів України та Дисциплінарного статуту.

Тобто, поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісними із подальшим проходженням служби.

Порушення позивачем моральних та етичних приписів може сприйматися, як спроба підриву довіри до Національної поліції, і відповідальність за це несе держава, а це безумовно негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства.

Доводи апелянта стосовно безпідставності призначення та проведення відносно нього службового розслідування, а також те, що він є поліцейським без повноважень та не призначався на посаду інспектора взводу № 2 рота № 3 ППОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП в Дніпропетровській області, не був ознайомлений зі службовими обов`язами та графіком виходу на службу, а також його незгода з висновками службового розслідування, колегією суддів розцінюється критично, адже відповідними доказами наведене апелянтом не підтверджено.

Враховуючи зазначене вище, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що дії позивача, які стали предметом дослідження під час проведення службового розслідування, свідчать про порушення ним присяги поліцейського, а відтак грубого порушення службової дисципліни.

Згідно з практикою ЄСПЛ не є порушенням статті 6 Конвенції притягнення до дисциплінарної відповідальності на основі відомостей про факти, встановлені у кримінальному провадженні, якщо такі відомості аналізувалися під кутом зору правил службової етики, навіть якщо особа була у кримінальному провадженні виправданою (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 6 жовтня 1982 року у справі «X. v. Austria» про неприйнятність заяви № 9295/81) чи таке провадження було закрите (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 7 жовтня 1987 року у справі «C. v. the United Kingdom» про неприйнятність заяви № 11882/85).

Більше того, гарантована пунктом 2 статті 6 Конвенції презумпція невинуватості застосовується до процедури, яка за своєю суттю є кримінальною, і в межах якої суд робить висновок про вину особи саме у кримінально-правовому сенсі (рішення Європейського суду з прав людини від 11 лютого 2003 року у справі «Ringvold v. Norway», заява № 34964/97). Відтак, зазначена гарантія не може бути поширена на дисциплінарні й інші провадження, які згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції охоплюються поняттям спору щодо прав та обов`язків цивільного характеру.

Аналогічний правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 30 серпня 2022 р. № 120/8381/20-а, від 25 червня 2020 р. у справі № 2240/2329/18, від 29 жовтня 2018 р. у справі №826/17433/16, від 3 квітня 2019 р. у справі № 816/1218/16, від 20 березня 2019 р. у справі № 804/676/18, від 07 серпня 2019 р. у справі № 540/2057/18, від 16 серпня 2019 р. у справі № 804/2146/18, від 22 листопада 2019 р. у справі № 826/6107/18, від 22 січня 2020 р. у справі № 160/1750/19, від 25 червня 2020 р. у справі № 2240/2329/18.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов обгрунтованого висновку, що оскаржувані накази відповідача прийняті на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачені діючим законодавством, у зв`язку з чим підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною другою статті 77 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції в повному обсязі дослідив положення нормативних актів, що регулюють спірні правовідносини та дійшов вірного висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

Доводи апеляційної скарги зводяться виключно до непогодження з оцінкою обставин справи, при цьому порушень норм процесуального права, які б вплинули або змінили цю оцінку, позивачем не зазначено.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції вірно встановлено обставини справи та правильно застосовано до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують. Підстави для скасування рішення суду першої інстанції відсутні.

Керуючись: пунктом 2 частини 1 статті 315, статтями 321, 322, 327, 329 КАС України, Третій апеляційний адміністративний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.10.2024 в адміністративній справі №160/25844/24,- залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.10.2024 в адміністративній справі №160/25844/24,- залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати її прийняття та відповідно п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України касаційному оскарженню не підлягає за виключенням випадків, встановлених цим пунктом.

Головуючий - суддя С.В. Чабаненко

суддя І.В. Юрко

суддя С.В. Білак