Справа № 460/14301/24
Суддя: С.М. Дуляницька
Дата ухвалення: 2025-05-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

02 травня 2025 року м. Рівне №460/14301/24

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді С.М. Дуляницька, розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, адміністративну справу за позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю "ТСК ЗАХІД"
доРівненської митниці
про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинення певних дій, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ТСК Захід" (далі - позивач) звернулося до суду з позовом до Рівненської митниці (далі- відповідач), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати Рішення про коригування митної вартості товарів Рівненської митниці від 21.10.2024 №UA204150/2024/000056/1.

- визнати протиправною та скасувати Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 21.10.2024 №UA204150/2024/000271.

- визнати протиправним та скасувати Рішення про коригування митної вартості товарів Рівненської митниці від 29.10.2024 №UA204150/2024/000058/1.

- визнати протиправною та скасувати Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 29.10.2024 № UA204150/2024/000281.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що з метою митного оформлення ввезеного товару декларантом позивача подано до митного органу митні декларації №24UA44U0 від 18.10.2024, №24UA18U0 від 21.10.2024, в яких митна вартість вказаних у них товарів визначена за першим методом, тобто за ціною договору. Повідомлено, що до митного оформлення подано усі документи, які підтверджують заявлену декларантом митну вартість придбаних товарів, однак відповідач безпідставно витребував у декларанта додаткові документи для підтвердження митної вартості імпортованого товару та в подальшому здійснив коригування митної вартості товару, який ввозиться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту за другорядним методом (резервним). Вважає застосування резервного методу для визначення митної вартості товару необґрунтованим, а прийняті рішення про коригування митної вартості протиправними. За таких обставин, просить суд задовольнити позов у повному обсязі.

Відповідач подав до суду відзив на позов, у якому позовні вимоги не визнав. На обґрунтування своїх заперечень зазначив, що при проведенні у відповідності до положень ст.54 Митного кодексу України контролю правильності визначення декларантом митної вартості товарів, заявлених до митного оформлення за митними деклараціями встановлено, що у документах, наданих декларантом митному органу для підтвердження митної вартості товарів, відсутнє обґрунтування числового значення рівня заявленої митної вартості товарів. Вважає оскаржувані рішення, прийнятими на підставі, в межах повноважень та у спосіб визначені чинним законодавством, тобто правомірними та обґрунтованими. За таких обставин, просив відмовити позивачу у задоволенні позову у повному обсязі.

Позивач подав до суду відповідь на відзив, у якому не погодився з доводами відповідача, наведеними у відзиві, та просив позов задовольнити повністю, з підстав, викладених у позові.

Ухвалою від 27.11.2024 суддею Гудимою Н.С. позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, встановлено відповідачам строк для подання відзиву на позовну заяву.

Ухвалою суду від 19.12.2024 відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи з викликом сторін.

27.02.2025 на підставі розпорядження керівника апарату Рівненського окружного адміністративного суду від 27.02.2025 №342 проведений повторний автоматизований розподіл даної справи у зв`язку з відрахуванням зі штату Рівненського окружного адміністративного суду судді Гудими Н.С.

Відповідно до повторного автоматизованого розподілу судової справи №460/14301/24 дану справу передано на розгляд судді Дуляницькій С.М.

Ухвалою від 04.03.2025 прийнято до провадження адміністративну справу та повторно розпочато розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Згідно з ч.4 ст.229 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши подані письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд встановив таке.

08.05.2024 ТОВ ТСК ЗАХІД (Покупець, Україна) укладено контракт №08-05/24 з компанією HAINING HISENER TRADE CO.,LTD., CN, Block 702, Tower A, Jinhui Building, Haizhou Jiedao, Haining, Zhejiang,China (Продавець, Китай), відповідно до умов якого Продавець продає, а Покупець купує болти, гайки ( в подальшому - Продукція) в кількості, за цінами і на умовах, викладених у Додатках (Proforma Invoice), які є невід`ємною частиною Контракту (п.1.1); загальна сума Контракту 21724,00 дол. США (п.1.2); товар постачається на умовах поставки FOB Чжапу, Китай, що вказується в Proforma Invoice, відповідно до Інкотермс 2010 (п.2.1); Продавець здійснює поставку товару протягом 150 календарних днів з моменту надходження 10% попередньої оплати на розрахунковий рахунок Продавця (п.2.2); товар повинен бути готовий до відправлення не пізніше 01.10.2024 (п.2.3); оплата Продукції здійснюється наступним чином: 10% від загальної суми контракту сплачує Покупець на умовах попередньої оплати за Товар до 31 червня 2024; 90% від загальної суми контракту сплачує Покупець за Товар після надання транспортних документів. Оплата здійснюється шляхом перерахування коштів на р/р Продавця (п.3.1).

Згідно з п.1 додаткової угоди №1 до договору №08-05/24 від 18.09.2024 до вказаного договору змінено суму контракту на 20194,80 дол. США згідно комерційного інвойсу №24HS10092F від 07.08.2024.

Оплата товару позивачем здійснена 26.06.2024 на суму 2172,40 дол. США, що підтверджується платіжною інструкцією №141JBKLO6 від 26.06.2024 та квитанцією Swift про транзакцію від 26.06.2024.

Другим платежем позивач доплатив до вартості товару в розмірі 90%, зазначеній в рахунку-фактурі та додатковій угоді - 18022,40 USD, що підтверджується копією платіжної інструкції №157JBKLO9 від 23.09.2024 на суму 18022,44 та квитанцією Swift про транзакцію від 23.09.2024.

HAINING HISENER TRADE CO.,LTD. на виконання умов вказаного контракту здійснило відправку товару ТОВ "ТСК ЗАХІД" відповідно до Інкотермс 2010 на умовах FOB (продавець несе всі витрати та ризики до моменту, коли товари завантажуються на борт судна) з Жапу (Китай), що підтверджується Proforma Invoicе від 23.08.2023.

З метою митного оформлення придбаного товару за вказаними вище контрактом декларантом позивача подано до митного оформлення митну декларацію №24UA44U0 від 18.10.2024, із заявленням митної вартості товару № 1 на рівні 4400,81 USD, товару № 2 на рівні 5852,17 USD, товару № 3 на рівні 913,74 USD, товару № 4 на рівні 15005,03 USD, товару № 5 на рівні 2346,99 USD із зазначенням основного методу визначення митної вартості товарів (за ціною договору).

Для митного оформлення відповідачу було подано такі документи: Пакувальний лист б/н від 07.08.2024; Рахунок-проформа №24HS10092P; Рахунок-фактура №24HS10092F від 07.08.2024; Коносамент HS124080300 від 08.08.2024; Супровідний документ Т1 №24PL322080NS7103N7 від 05.10.2024; Сертифікат про походження товару №24С3304А1377/01126 від 13.08.2024; Накладна ЦІМ/УМВС №04683 від 15.10.2024; Банківський платіжний документ, що стосується товару №141JBKL06 від 26.06.2024; Банківський платіжний документ, що стосується товару №157JBKL09 від 23.09.2024; Банківський платіжний документ, що стосується товару №б/н від 26.06.2024; Банківський платіжний документ, що стосується товару №б/н від 23.09.2024; Банківський платіжний документ (оплата фрахту) №1518 від 14.10.2024; Рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг №LS-4596037 від 14.10.2024; Документ, що підтверджує вартість перевезення товару №443683 від 14.10.2024; Прейскурант (прайс-лист) б/н від 08.05.2024; Висновок про вартісні характеристики товару №І-160 від 14.10.2024; Додаткова угода №1 від 18.09.2024 до контракту №08-05/2024 від 08.05.2024; Контракт №08-05/2024 від 08.05.2024; Договір про перевезення № 23 від 17.03.2023; Заявка №443683 від 12.08.2024. Експортна митна декларація країни-відправлення №00066927 від 07.08.2024;

21.10.2024 Рівненською митницею прийнято Рішення про коригування митної вартості товарів №UA204150/2024/000056/1 (далі - рішення МВ № 56), яким здійснено коригування митної вартості товарів згідно з вищевказаною митною декларацією за резервним методом визначення митної вартості товарів.

Згідно з описом підстав для коригування митної вартості:

І. Митна вартість імпортованого товару №№1,2,3,4,5 не може бути визнана за рівнем, визначеним декларантом, оскільки:

1) В графі 44 митної декларації зовнішньоекономічний контракт від 08.05.2024 №08-05/24 зазначений під кодом документа 4104 та позиціонується декларантом як зовнішньоекономічний договір який укладений з виробником товару. Разом з цим, декларантом документально не підтверджено відомості про виробника товару.

2) Поданий до митного оформлення рахунок від 07.08.2024 №24HS10092F не містить відомостей про реквізити контракту на підставі якого укладена зовнішньоекономічна угода та відомостей про проформу рахунок від 02.01.2024 №24HS10092P.

3) В банківських платіжних документах від 26.06.2024 № 141JBKLO6, від 23.09.2024 № 157JBKLO9, від 26.06.2024 № б/н, від 23.09.2024 №б/н в гр.70 іде посилання тільки на контракт, що не дає змогу поширити дані документи на партію товару, зазначену у митній декларації, згідно інвойсу від 07.08.2024 № 24HS10092F;

4) Асортимент товарів згідно наданого до митного оформлення Прайс-листа від 08.05.2024 відповідає асортименту товарів, заявлених декларантом до митного оформлення, разом з тим, відповідно до інформації, наявної у відкритих джерелах, Haining Hisener Trade Co., Ltd виготовляє та реалізує набагато ширший спектр товарів;

5) Наданий до митного оформлення прайс-лист від 08.05.2024 дійсний 14 днів від дати пропозиції, тобто він не розповсюджується на товари, які зазначені в комерційному інвойсі від 07.08.2024 №24HS10092F;

6) Експертний висновок рівненської ТПП від 14.10.2024 №Експ. висн. І-160 не містить роздрукованих додатків джерел цінової інформації, на підставі якої експертом проведені розрахунки та здійснено висновок, а також містить посилання на джерела цінової інформації Китаю.

7) Слід зауважити, що рахунок від 14.10.2024 №LS-4596037 та довідка від 14.10.2024 №443683 не містять відомостей про розмір інших додаткових витрат, які зазвичай присутні при інтермодальному перевезенні товарів, зокрема, оформлення транзитних документів, портові збори, зберігання товарів в порту призначення тощо.

ІІ. Рівненська митниця володіє ціновою інформацією про вартість товарів, схожих за назвою, призначенням, митне оформлення яких здійснено за митною вартістю вищою, ніж заявлена декларантом, Товар №1 за митною декларацією від 05.08.2024 № UA403070/2024/006317 1,93 дол.США/кг; Товар №2 за митною декларацією від 24.09.2024 № UA100390/2024/004156 1,93 дол.США/кг; Товар №3 за митною декларацією від 04.09.2024 № UA500500/2024/030708 1,93 дол.США/кг; Товар №4 за митною декларацією від 13.09.2024 № UA209160/2024/009676 1,9201 дол.США/кг; Товар №5 за митною декларацією від 13.09.2024 № UA209160/2024/009676 1,9201 дол.США/кг;

ІІІ. Заявлена декларантом митна вартість може бути визнана митницею за умови надання додаткових документів згідно з переліком: 1) висновки про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; 2) виписку з бухгалтерської документації продавця; 3) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 4) належним чином завірені банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваних товарів; У відповідності до частини 6 статті 53 Митного кодексу України, декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару. ІV. За результатом проведеної відповідно до положень частини 4 статті 57 Митного кодексу України процедури консультації з декларантом та у зв`язку із відсутністю у декларанта та митниці прийнятної до застосування (згідно положень глави 9 Митного кодексу України) інформації щодо вартості операцій щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів (статі 59 - 61 Митного кодексу України), достовірної та документально підтвердженої інформації щодо ціни одиниці товару для обчислення митної вартості за методом на основі віднімання вартості (стаття 62 Митного кодексу України), інформації щодо складових вартості товарів наданої виробником для обчислення митної вартості за методом на основі додавання вартості (стаття 63 Митного кодексу України), що унеможливлює визначення митної вартості шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 Митного кодексу України, митну вартість товарів скориговано із застосуванням резервного методу визначення митної вартості згідно положень статті 64 Митного кодексу України.

Митну вартість товару №1,2,3,5 визначено на підставі інформації щодо митної вартості аналогічних товарів, митне оформлення яких здійснено за митною декларацією:

Товар №1 за митною декларацією від 05.08.2024 № UA403070/2024/006317 1,93 дол.США/кг; Числове значення митної вартості товару №1 у валюті рахунку становить 7256,8000 дол. США (3760 кг * 1,93 дол. США/кг), що з урахуванням курсу НБУ на день подання митної декларації до митного оформлення у національній валюті України становить 299203,6694грн;

Товар №2 за митною декларацією від 24.09.2024 № UA100390/2024/004156 1,93 дол.США/кг; Числове значення митної вартості товару №2 у валюті рахунку становить 9843,0000 дол. США (5100 кг * 1,93 дол. США/кг), що з урахуванням курсу НБУ на день подання митної декларації до митного оформлення у національній валюті України становить 405834,7644 грн;

Товар №3 за митною декларацією від 04.09.2024 № UA500500/2024/030708 1,93 дол.США/кг; Числове значення митної вартості товару №3 у валюті рахунку становить1544,0000 дол. США (800 кг * 1,93 дол. США/кг), що з урахуванням курсу НБУ на день подання митної декларації до митного оформлення у національній валюті України становить 158285,1826 грн;

Товар №4 за митною декларацією від 13.09.2024 № UA209160/2024/009676 1,9201 дол.США/кг; Числове значення митної вартості товару №4 у валюті рахунку становить 24980,5010дол. США (13010 кг * 1,9201 дол. США/кг), що з урахуванням курсу НБУ на день подання митної декларації до митного оформлення у національній валюті України становить1029966,0406 грн;

Товар №5 за митною декларацією від 13.09.2024 № UA209160/2024/009676 1,9201 дол.США/кг; Числове значення митної вартості товару №5 у валюті рахунку становить 3456,1800 дол. США (1800 кг * 1,9201 дол. США/кг), що з урахуванням курсу НБУ на день подання митної декларації до митного оформлення у національній валюті України становить142501,0663 грн;).

21.10.2024 року у зв`язку із незгодою із Рішенням МВ №56 в порядку ч. 7 ст. 55 Митного кодексу України подана нова митна декларація №24UA50U8, за якою товари випущені у вільний обіг із збільшенням (доплатою) загальної суми митних платежів на 479 337,79 грн. (мито - 38 263,97 грн, антидемпінгове мито - 233 637,61 грн., ПДВ - 207 436,21 грн.).

Митним органом прийнято Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 21.10.2024№UA204150/2024/000271.

Також судом встановлено, що 07.05.2024 ТОВ ТСК ЗАХІД (Покупець, Україна) укладено контракт №08-05/24 з компанією HAINING HISENER TRADE CO.,LTD., CN, Block 702, Tower A, Jinhui Building, Haizhou Jiedao, Haining, Zhejiang,China (Продавець, Китай), відповідно до умов якого Продавець продає, а Покупець купує шурупи, такелаж ( в подальшому - Продукція) в кількості, за цінами і на умовах, викладених у Додатках (Proforma Invoice), які є невід`ємною частиною Контракту (п.1.1); загальна сума Контракту 23030,50 дол. США (п.1.2); товар постачається на умовах поставки FOB Чжапу, Китай, що вказується в Proforma Invoice, відповідно до Інкотермс 2010 (п.2.1); Продавець здійснює поставку товару протягом 150 календарних днів з моменту надходження 10% попередньої оплати на розрахунковий рахунок Продавця (п.2.2); товар повинен бути готовий до відправлення не пізніше 01.10.2024 (п.2.3); оплата Продукції здійснюється наступним чином: 10% від загальної суми контракту сплачує Покупець на умовах попередньої оплати за Товар до 31 червня 2024; 90% від загальної суми контракту сплачує Покупець за Товар після надання транспортних документів. Оплата здійснюється шляхом перерахування коштів на р/р Продавця (п.3.1).

Згідно з п.1 додаткової угоди №1 до договору №07-05/24 від 18.07.2024 до вказаного договору змінено суму контракту на 23250,01 дол. США згідно комерційного інвойсу №24HS10084F від 06.08.2024.

Оплата товару позивачем здійснена 13.06.2024 на суму 2303,50 дол. США, що підтверджується платіжною інструкцією №139JBKLO6 від 13.06.2024 та квитанцією Swift про транзакцію від 13.06.2024.

Другим платежем позивач доплатив до вартості товару в розмірі 90%, зазначеній в рахунку-фактурі та додатковій угоді 20946,51 USD, що підтверджується копією платіжної інструкції №159JBKLOА від 08.10.2024 на суму 20946,51 та квитанцією Swift про транзакцію від 08.10.2024.

HAINING HISENER TRADE CO.,LTD. на виконання умов вказаного контракту здійснило відправку товару ТОВ "ТСК ЗАХІД" відповідно до Інкотермс 2010 на умовах FOB (продавець несе всі витрати та ризики до моменту, коли товари завантажуються на борт судна) з Жапу (Китай), що підтверджується Proforma Invoicе від 28.04.2024

З метою митного оформлення придбаного товару за вказаними вище контрактом декларантом позивача подано до митного оформлення митну декларацію №24UA18U0 із заявленням митної вартості товару № 1 на рівні 8315,13 USD, товару № 2 на рівні 18 592,72 USD із зазначенням основного методу визначення митної вартості товарів (за ціною договору).

Для митного оформлення відповідачу було подано такі документи: Пакувальний лист б/н від 06.08.2024; Рахунок-проформа №24HS10084P від 28.04.2024; Рахунок-фактура №24HS10084F від 06.08.2024; Коносамент ХМ240800090 від 09.08.2024; Супровідний документ Т1 №24PL322080NS71Т9А0 від 15.10.2024; Сертифікат про походження товару №24С3304А1377/01093 від 06.08.2024; Накладна ЦІМ/УМВС №04832 від 24.10.2024; Банківський платіжний документ, що стосується товару №139JBKL06 від 13.06.2024; Банківський платіжний документ, що стосується товару №159JBKL0А від 08.10.2024; Банківський платіжний документ, що стосується товару №б/н від 13.06.2024; Банківський платіжний документ, що стосується товару №б/н від 08.10.2024; Рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг №LS-4598224 від 24.10.2024; Документ, що підтверджує вартість перевезення товару №443689 від 24.10.2024; Прейскурант (прайс-лист) б/н від 28.04.2024; Висновок про вартісні характеристики товару № І-177 від 24.10.2024; Додаткова угода №1 від 18.07.2024 до контракту №07-05/2024 від 07.05.2024; Контракт №07-05/2024 від 07.05.2024; Договір про перевезення № 23 від 17.03.2023; Заявка №443689 від 07.08.2024. Експортна митна декларація країни-відправлення №14613836 від 07.08.2024.

29.10.2024 Рівненською митницею прийнято Рішення про коригування митної вартості товарів №UA204150/2024/000058/1 (далі - рішення МВ № 58), яким здійснено коригування митної вартості товарів згідно з вищевказаною митною декларацією за резервним методом визначення митної вартості товарів.

Згідно з описом підстав для коригування митної вартості

І.Митна вартість імпортованого товару не може бути визнана за рівнем, визначеним декларантом, оскільки:

1) декларантом не подано всіх додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч. 2-4 ст. 53 МКУ та у відповідності до ч. 5 ст. 54 МКУ, де зазначено, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів митниця має право упевнюватись в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, що позиціонується з положеннями статті 17 угоди про застосування статті VІІ ГАТТ/СОТ від 1994 р.

2) подані до митного оформлення документи та додатково надані документи містять неточності:

- Поданий до митного оформлення рахунок від 06.08.2024 №24HS10084F не містить відомостей про реквізити контракту на виконання якого вона укладена.

- В графі 44 митної декларації зовнішньоекономічний контракт від 07.05.2024 №07-05/24 зазначений під кодом документа 4104 та позиціонується декларантом як зовнішньоекономічний договір який укладений з виробником товару. Разом з цим, декларантом документально не підтверджено відомості про виробника товару.

- Слід зауважити, що рахунок від 24.10.2024 № LS-4598224 та довідка від 24.10.2024 №443689 не містять відомостей про розмір інших додаткових витрат, які зазвичай присутні при інтермодальному перевезенні товарів, зокрема, оформлення транзитних документів, портові збори, зберігання товарів в порту призначення тощо. - довідка від 24.10.2024 №443689 містить інформацію, що навантажувально-розвантажувальні роботи в порту призначення включені в рахунок, однак, не конкретизовано в яку статтю витрат та у якому розмірі.

- відповідно до коносаменту від 09.08.2024 № XM240800090 портом прибуття є Gdansk, Poland. Згідно наданої залізничної накладної від 24/10/2024 №04832 транспортування товарів залізничними шляхами здійснено за маршрутом Славков-Хрубешов-Ізов-Клевань. При цьому до МД не надано транспортних документів та документів, що підтверджують понесені витрати за усім маршрутом перевезення товарів до митного кордону України;

- п. 4.1.3.1 договору про перевезення від 17.03.2023 №23 передбачена оплата за надані транспортно-експедиційні послуги. До митного оформлення не надано банківських платіжних документів, що підтверджують факт оплати.

- До митного оформлення надано копію митної декларації країни відправлення (Китай) від 07.08.2024 № 14613836 без перекладу, що унеможливлює перевірку відомостей зазначених у ній.

- У Експертний висновок І-177від 24.10.2024 вказані товари з артикулами, описом, що неможливо однозначно кореспондувати із імпортованим за відсутності перекладу комерційного інвойсу від 06.08.2024 №24HS10084F. Також експертом не долучено витяги джерел щодо цінової інформації, яка використана для підготовки Висновку. Експертом вказано, що оцінку проведено станом на 24.10.2024 року Вищевказане свідчить про наявність ризиків заявлення до митного оформлення неповних відомостей стосовно умов придбання товару, в тому числі і стосовно числових значень складових митної вартості.

ІІ. Рівненська митниця володіє ціновою інформацією про вартість товарів 1-2, митне оформлення яких здійснено за митною вартістю вищою, ніж заявлена декларантом, за митною декларацією Товар №1 - 1,95 дол. США/кг за митною декларацією від 24/06/2024 №24UA10U8. Товар №2 - 2,35 дол. США/кг за митною декларацією від 03/10/2024 №24UA15U0.

ІІІ. Заявлена декларантом митна вартість може бути визнана митницею за умови надання додаткових документів згідно з переліком: 1) висновки про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; 2) виписку з бухгалтерської документації продавця; 3) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 4) банківські платіжні документи. 5) переклад митної декларації країни відправлення від 07.08.2024 № 14613836.

У відповідності до частини 6 статті 53 Митного кодексу України декларант має право за бажанням надати інші документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.

ІV. За результатом проведеної відповідно до положень частини 4 статті 57 МКУ процедури консультації з декларантом та у зв`язку із відсутністю у декларанта та митниці прийнятної до застосування (згідно положень глави 9 МКУ) інформації щодо вартості операцій щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів, достовірної та документально підтвердженої інформації щодо ціни одиниці товару для обчислення митної вартості за методом на основі віднімання вартості (стаття 62 МКУ), інформації щодо складових вартості товарів наданої виробником для обчислення митної вартості за методом на основі додавання вартості (стаття 63 МКУ), що унеможливлює визначення митної вартості шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 МКУ, митну вартість товару скориговано із застосуванням резервного методу визначення митної вартості згідно положень статті 64 МКУ.

Митну вартість товару 1 визначено на підставі цінової інформації про вартість товарів, митне оформлення яких здійснено за митною вартістю вищою, ніж заявлена декларантом, за МД від 24/06/2024 №24UA10U8 - 1,95 дол. США/кг.

Числове значення митної вартості товару 1 у валюті рахунку становить 9620,6175 дол.США, що з урахуванням курсу НБУ на день подання митної декларації до митного оформлення у національній валюті України становить 397461,3811 грн.

Митну вартість товару 2 визначено на підставі цінової інформації про вартість товарів, митне оформлення яких здійснено за митною вартістю вищою, ніж заявлена декларантом, за МД від 03/10/2024 №24UA15U0- 2.35 дол. США/кг Числове значення митної вартості товару 2 у валюті рахунку становить 34105,55 дол.США, що з урахуванням курсу НБУ на день подання митної декларації до митного оформлення у національній валюті України становить 1409019,6399 грн.

Митним органом прийнято Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204150/2024/000281, якою відмовлено у митному оформленні (випуску) товарів за МД №№24UA18U0 від 28.10.2024.

Вважаючи картки відмови в прийнятті митних декларацій та рішення про коригування митної вартості товарів протиправними, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, які виникли між сторонами, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною другою статті 1 Митного кодексу України відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються цим Кодексом, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування.

Згідно із частинами першою-третьою статті 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Пунктом 1 частини четвертої статті 54 Митного кодексу України перебачено, що митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до частини п`ятої статті 54 Митного кодексу України митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право:

1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості;

2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості;

3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів;

4) проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску;

5) звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості;

6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

В силу вимог частини шостої цієї ж статті, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

А за правилами частини сьомої цієї статті, у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, то заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

В свою чергу, відповідно до частини першої статті 49 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно зі статтею 51 Митного кодексу України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Стаття 57 глави 9 Митного кодексу України визначає такі методи визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. При цьому, основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції), а кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Частинами першою-другою статті 53 Митного кодексу України визначено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Зокрема, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Частиною третьою цієї ж статті встановлено, що в разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

В силу вимог частини п`ятої цієї статті, забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

За правилами частини першої статті 58 Митного кодексу України, метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо:

1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару;

2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів;

3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті;

4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

В силу вимог частини другої цієї статті метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Відповідно до частини четвертої статті 58 Митного кодексу України, митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Згідно з частиною п`ятою цієї статті, ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Частиною десятою статті 58 Митного кодексу України передбачено, що при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

1) витрати, понесені покупцем: а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів; б) вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами; в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням;

2) належним чином розподілена вартість нижчезазначених товарів та послуг, якщо вони поставляються прямо чи опосередковано покупцем безоплатно або за зниженими цінами для використання у зв`язку з виробництвом та продажем на експорт в Україну оцінюваних товарів, якщо така вартість не включена до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: а) сировини, матеріалів, деталей, напівфабрикатів, комплектувальних виробів тощо, які увійшли до складу оцінюваних товарів; б) інструментів, штампів, шаблонів та аналогічних предметів, використаних у процесі виробництва оцінюваних товарів; в) матеріалів, витрачених у процесі виробництва оцінюваних товарів (мастильні матеріали, паливо тощо); г) інженерних та дослідно-конструкторських робіт, дизайну, художнього оформлення, ескізів та креслень, виконаних за межами України і безпосередньо необхідних для виробництва оцінюваних товарів;

3) роялті та інші ліцензійні платежі, що стосуються оцінюваних товарів та які покупець повинен сплачувати прямо чи опосередковано як умову продажу оцінюваних товарів, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті.

4) відповідна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу товарів, що оцінюються, їх використання або розпорядження ними на митній території України, яка прямо чи опосередковано йде на користь продавця;

5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

7) витрати на страхування цих товарів.

Частиною одинадцятою статті 58 Митного кодексу України встановлено, що при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, не допускається включення ніяких інших витрат, крім тих, що передбачені у цій статті.

Частиною дев`ятою статті 58 Митного кодексу України визначено, що розрахунки згідно із цією статтею робляться лише на основі об`єктивних даних, які підтверджуються документально та піддаються обчисленню.

З аналізу вищенаведених норм вбачається, що обов`язок доведення митної ціни товару лежить на імпортерові, але, при цьому, митний орган може витребувати додаткові документи лише у випадку наявності у нього небезпідставних підозр з приводу достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Тобто імперативною умовою є наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів. При цьому, в розумінні вищенаведених статей, сумніви митниці є обґрунтованими тоді, коли:

- або надані декларантом документи містять розбіжності,

- або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари,

- або наявні ознаки підробки.

Відповідно, наведені норми зобов`язують митний орган зазначати конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Не наведення митним органом в рішенні про коригування митної вартості товарів належних та допустимих доказів того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми, чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, випробовування додаткових документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, свідчать про протиправність рішення щодо застосування іншого, ніж основний метод визначення митної вартості товарів.

Частиною четвертою статті 54 Митного кодексу України передбачено обов`язок митного органу письмово надавати інформацію декларанту про причини, за яких заявлена ним митна вартість не може бути визначена.

Відповідно до Правил заповнення рішення про коригування митної вартості, затверджених наказом Міністерства фінансів України №598 від 24.05.2012, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 за №883/21195, митним органом при визначенні митної вартості товарів у графі 33 зазначаються причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), у тому числі:

- неподання основних документів, які підтверджують відомості про заявлену митну вартість товарів (згідно з переліком та відповідно до умов, наведених у статті 53 Кодексу);

- невірно проведений розрахунок митної вартості;

- невідповідність обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 розділу III Кодексу;

- надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

У оскаржуваних позивачем рішень про коригування митної вартості товарів відповідачем вказано про те, що надані декларантом документи не підтверджують числові значення складових митної вартості та містять розбіжності.

Разом з тим, такі твердження є безпідставними.

Судом встановлено, що в обох випадках декларант позивача надав відповідачу усі, передбачені частинами першою-другою статті 53 Митного кодексу України документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Контракти, з урахуванням внесених до них змін, рахунки-фактури (інвойси) і банківські платіжні документи про оплату імпортованих товарів не місять жодних розбіжностей ні про умови поставки, ні про номенклатуру товарів, ні про їхню ціну.

Та обставина, що зміни до контрактів вносились після виставлення позивачу рахунків-фактур (інвойсів), в жодному разі не свідчить на користь фіктивності імпортних операцій. Сторони контракту, жодним чином не обмежені у праві змінювати свої договірні умови аж до повного їх виконання. Як зазначає позивач, продавець товару вже після погодження ціни контракту і отримання авансового платежу, приступав до формування партії товару, внаслідок чого формував остаточну ціну вже у інвойсі, після чого вона була погоджена ним, як покупцем, шляхом оформлення додаткових угод.

В обох випадках, на момент ввезення товару на митну територію України договірна ціна вже була врегульована додатковими угодами, що оформлені належним чином. Вартість партії товару, виходячи із такої договірної ціни, і була оплачена покупцем продавцю з наданням митному органу відповідних підтверджуючих документів. Будь-які арифметичні розбіжності у таких платах відсутні.

Більше того фактурна вартість імпортованих позивачем товарів в повній мірі відповідає фактурній вартості, яка зазначена у митних деклараціях країн відправлення.

Також позивачем в обох випадках надано усю документацію, яка стосується витрат на транспортування товарів до митного кордону України, як складових митної вартості.

Судом не встановлено жодних розбіжностей в документах, які подавались позивачем до митного оформлення товару. Навпаки усі документи складені належним чином, узгоджуються між собою і відображають усі необхідні показники числових значень митної вартості товару.

Фактично, оскаржувані рішення, прийняті відповідачем виключно за рахунок того, що подані до митного оформлення документи оцінені не комплексно, а розрізнено, що саме по собі є абсолютно невиправданим заходом.

Зауваження відповідача про відсутність документального підтвердження виробничої діяльності контрагентів позивача, є абсолютно недоречними, з огляду на відсутність законодавчої вимоги подавати такі документи для підтвердження митної вартості імпортованих товарів.

Щодо позиції відповідача про невизнання Експертних висновків Рівненської ТПП суд зазначає, що вимоги щодо висновків ТПП регулюються п. 60 Постанови КМУ від 10 вересня 2003 року № 1440 Про затвердження Національного стандарту №1 Загальні засади оцінки майна і майнових прав, а саме: 60. Висновок про вартість майна повинен містити відомості про: - замовника оцінки та виконавця звіту про оцінку майна; назву об`єкта оцінки та його коротку характеристику; мету і дату оцінки; вид вартості, що визначався; використані методичні підходи; величину вартості, отриману в результаті оцінки.

Отже, вимог щодо обов`язкової наявності додатків з копіями всіх вихідних даних, а також у разі потреби - інші інформаційні джерела, які роз`яснюють і підтверджують припущення та розрахунки не встановлено.

Також суд зауважує, що в графі Джерело інформації Висновків ТПП зазначено не просто посилання на Інтернет ресурс, а надано повне посилання на сторінку Інтернет ресурсу, яку використовував експерт, тому за необхідності, таку інформацію неважко перевірити.

Отже, висновки відповідача, у цьому випадку, є надуманими.

Зауваження митного органу щодо відсутності відомостей про вартість інших додаткових витрат, суд наголошує, що в силу вимог укладених контрактів умовами поставки товару відповідно до Інкотермс-2010 є FOB, згідно з якими передбачається, що всі витрати, пов`язані з перевалкою покладені на продавця.

Щодо таких підстав для коригування митної вартості товарів, як до митного оформлення надана копія митної декларації країни відправлення (Китай) без перекладу, що унеможливлює перевірку відомостей, зазначених у митній декларації, суд зазначає, що копія митної декларації країни відправлення це документ, який не входить до переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів відповідно до частини другої статті 53 МК України.

Копію митної декларації країни відправлення декларант має надати на письмову вимогу митного органу, у разі якщо документи, зазначені у частині 2 статті 53 МК України містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

За приписами частини першої статті 254 МК України, документи, необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України при здійсненні зовнішньоекономічних операцій, подаються митному органу українською мовою, офіційною мовою митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування. Митні органи вимагають переклад українською мовою документів, складених іншою мовою, ніж офіційна мова митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, тільки у разі, якщо дані, які містяться в них, є необхідними для перевірки або підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації. У такому разі декларант забезпечує переклад зазначених документів за власний рахунок.

Отже, стаття 254 МК України визначає такі варіанти мови подання документів: українська мова; офіційна мова митних союзів, членом яких є Україна; інша іноземна мова міжнародного спілкування.

Обов`язок надати переклад українською мовою документів, складених іншою мовою ніж офіційна мова митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, виникає у декларанта тільки у разі відповідної вимоги митного органу, мотивованої тим, що дані, які містяться в таких документах, є необхідними для перевірки або підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації.

Оскільки, надання митної декларації країни відправлення не є обов`язковим за визначенням частини другої статті 53 МК України, а надані декларації містили зазначення цін товарів, тому така підстава для коригування митної вартості є необґрунтованою.

Щодо змісту прайс-листів наданих до митного оформлення, то суд зазначає, що прейскурант (прайс-лист) - це офіційно затверджений, систематизований документ, у якому міститься згрупований за певними ознаками перелік (список) товарів і послуг з обов`язковим зазначенням їх ціни (тарифу).

Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) має містити відомості, яких достатньо будь-якому покупцю для отримання інформації щодо умов продажу товару, а саме: найменування товару, артикул, якість товару (за необхідності), одиниці виміру (штуки, упаковки тощо), ціну, з обов`язковим зазначенням валюти, передбачені системи знижок, виробника/виробників, умови поставки, умови платежу, термін поставки, характер тари та упаковки, дата його складання або ж число, з якого дані ціни вводяться в дію, термін дії, контактна інформація про продавця та будь-які інші положення, що стосуються умов продажу товарів.

Прайс-лист - це перелік товарів чи послуг з коротким описом їх характеристик і зазначенням цін. Прейскуранти можуть бути як у паперовому, так і електронному вигляді.

Наданий прайс-лист товарів не розглядався як джерело інформації щодо продажу товарів, оскільки відповідає асортименту товарів, заявлених декларантом до митного оформлення, разом з тим, відповідно до інформації, наявної у відкритих джерелах, HAINING HISENER TRADE виготовляє та реалізує набагато ширший спектр товарів.

Крім того, прайс-лист є документом продавця, відповідно декларант не має змоги впливати на його зміст та зазначення будь-якої інформацію, а вимоги до змісту прайс-листу не визначені жодним положенням законодавства України, та в розумінні ч. 3 ст. 53 МКУ прайс-лист є додатковим документом для визначення митної вартості товару, який необхідний лише у випадку наявності розбіжностей в основних документах зазначених в ч. 1 ст. 53 МКУ.

Щодо тверджень відповідача, що В банківських платіжних документах від 26.06.2024 №141JBKLO6, від 23.09.2024 №157JBKLO9, від 26.06.2024 № б/н, від 23.09.2024 №б/н в гр.70 іде посилання тільки на контракт, що не дає змогу поширити дані документи на партію товару, зазначену у митній декларації, згідно інвойсу від 07.08.2024 № 24HS10092F, суд зазначає, що дане твердження не відповідає дійсності, оскільки контракт №08-05/2024 від 08.05.2024 укладений на поставку однієї партії товару, що підтверджується п. 1.2 контракту, в якому обумовлена загальна сума контракту, що кореспондується з рахунком-проформою №24HS10092P, де зазначено вартість 21 724,00 USD, яка змінена в остаточному інвойсі рахунку фактурі №24HS10092F від 07.08.2024 та в Додатковій угоді №1 від 18.09.2024 до контракту №08-05/2024 від 08.05.2024.

Щодо того, що наданий до митного оформлення прайс-лист від 08.05.2024 дійсний 14 днів від дати пропозиції, тобто він не розповсюджується на товари, які зазначені в комерційному інвойсі від 07.08.2024 №24HS10092F, суд зазначає що прайс-лист від 08.05.2024 року цілком очевидно в часових рамках розповсюджується на товари, які зазначені контракті №08-05/2024 від 08.05.2024.

Щодо тверджень відповідача, що у Експертний висновок І-177 від 24.10.2024 вказані товари з артикулами, описом, що неможливо однозначно кореспондувати із імпортованим за відсутності перекладу комерційного інвойсу від 6.08.2024 №24HS10084F", суд зазначає, що твердження щодо відсутності перекладу інвойсу з англійської мови є протиправним, оскільки у разі подання документів, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, заповнених англійською мовою, митні органи повинні приймати їх до митного оформлення без перекладу українською. (ст. 254 МК України).

Щодо поданої до митного оформлення проформи-рахунку.

Так, проформа - у міжнародній комерційній практиці документ, виписаний до того, як стає відомою повна інформація про товари; містить відомості про ціну товару, але не є розрахунковим документом (не виконує головної функції рахунку як платіжного документа), бо він не містить вимоги про сплату зазначеної в ньому суми; може бути виписаний на ще не відвантажений товар, щоб повідомити покупця про основні характеристики товару). Рахунок-проформа може бути виписаний на відвантажений, але ще не проданий товар і навпаки.

Тобто, проформа являє собою попередній документ, в якому можуть змінитися дані в процесі узгодження остаточного замовлення. Також можуть змінитися моделі або артикули деяких виробів, наприклад, ідентичні за змістом і формою, але різні за кольором. Саме, тому немає виключних вимог щодо визначеної форми чи способу заповнення відомостей в проформі. Головне, що занесені відомості не суперечать іншим документам, поданим до митного оформлення.

Щодо відсутності реквізитів контракту в інвойсі, слід зазначити, що в загальному випадку, інвойс - це документ, на підставі якого здійснюється оплата за товар та формується звітність.

Згідно загальносвітової практики, інвойс має містити: дату складання; найменування та реквізити продавця; найменування та реквізити покупця; найменування товарів; ціну товарів; загальну вартість рахунку; валюту оплати; ставки та розмір податку.

Також в інвойсі можуть зазначатись: реквізити зовнішньоекономічної угоди, відповідно до якого здійснюється поставка, реквізити відвантажувального документа та інші реквізити.

Таким чином, якщо в проформі-інвойс вже було попередньо зазначено номер контракту, то додатково дублювати дану інформацію в інвойсі немає необхідності, так як це не є обов`язковим його реквізитом та ніяким чином не впливає на визначення митної вартості товару.

Щодо транспортних витрат суд зазначає таке.

Відповідачу надані отримані від перевізників документи, що підтверджують факт доставки вантажу, а саме, документи із зазначенням відомостей щодо вартості перевезення товару:

- щодо Рішення МВ №56: накладна ЦІМ/УМВС №04683 від 15.10.2024; коносамент HS124080300 від 08.08.2024; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг №LS-4596037 від 14.10.2024; Документ, що підтверджує вартість перевезення товару №443683 від 14.10.2024; Договір про перевезення № 23 від 17.03.2023.

- щодо Рішення МВ №58: накладна ЦІМ/УМВС №04832 від 24.10.2024; коносамент ХМ240800090 від 09.08.2024; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг №LS-4598224 від 24.10.2024; документ, що підтверджує вартість перевезення товару №443689 від 24.10.2024; договір про перевезення № 23 від 17.03.2023. Відповідачу були надані рахунки, виставлені перевізниками.

До позовної заяви, позивачем б також було долучено банківські платіжні інструкції на підтвердження оплати позивачем рахунків перевізників та акти виконаних робіт: - Копія Рахунку-фактури про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №LS-4596037 від 14.10.2024 на суму - 359 644,50 грн.; копія платіжної інструкції №1518 від 14.10.2024 на оплату суми - 359 644,50 грн.; копія Акту виконаних робіт №ЛШ00-009901 від 21.10.2024 року); - Копія Рахунку-фактури про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №LS-4598224 від 24.10.2024 на суму - 360 342,50 грн.; копія платіжної інструкції №1563 від 29.10.2024 на оплату суми - 360 342,50 грн.; копія Акту виконаних робіт №ЛШ00- 010339 від 29.10.2024 року).

При цьому, суд зазначає, що зауваження відповідача до вказаних документів перевізника, до складання яких позивач не має відношення, як і не має впливу, суперечить призначенню процедури митного контролю, адже митний орган не наділений законодавцем повноваженнями визнання складових господарської діяльності перевізників необ`єктивними, оскільки перевізники самостійно приймають рішення про механізм ціноутворення власних послуг, а їх клієнти тільки оплачують такі послуги.

Так, за приписами п. 7, 9 ч. 1 ст. 336 Митного кодексу України, відповідач у випадку сумнівів у справжності вказаних документів, може в порядку пост-митного контролю та шляхом проведення документальної перевірки звернутися до перевізників з метою перевірки автентичності поданих документів.

За змістом висновків Верховного Суду у справі № 804/16553/14 від 31.05.2019 року, суд досліджував питання доказів якими повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення згідно умов Митного кодексу та зазначив, що у ч. 10 ст. 58 МКУ передбачено перелік витрат (складових митної вартості товарів), які при визначенні митної вартості додаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті. Зокрема, до таких складових митної вартості належать витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України, а також на страхування цих товарів.

Як вже зазначалось, в матеріалах справи міститься інформація, що позивач імпортував товар на умовах поставки FOB (згідно з Інкотермс), що означає не включення до вартості товару витрат на транспортування та страхування, а відтак такі витрати мають бути додані до митної вартості товарів за правилами ч. 10 ст. 58 МКУ.

Якщо законом не визначено доказ (докази), виключно яким(-ми) повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення, то такі витрати можуть підтверджуватися будь-якими доказами. Митний кодекс України не визначив вид доказів, якими повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення товарів (не вказав, що такими доказами можуть бути лише фінансові та/або бухгалтерські документи), а тому довідка про транспортні витрати, рахунки на оплату транспортних послуг та банківські документи про оплату є допустимим доказом на підтвердження витрат на перевезення товарів.

Щодо митних декларацій країни відправлення.

В наданих відповідачу експортних митних деклараціях Китайської Народної Республіки містяться відомості про загальну вартість товару, за якою товар виїхав від постачальника, а саме: - в декларації №00066927 від 07.08.2024 - 15 450,8 долари США та 4744 долари США, що в сумі дорівнює 20 194,8 долари США; - в декларації №14613836 від 07.08.2024 - 12 985,00 долари США, 3856,20 долари США та 6408,81, що в сумі дорівнює 23250,01 долари США.

Ці фактичні обставини повністю підтверджують фактурну вартість товару, зазначену в товаро-супровідних документах, поданих до митного оформлення відповідачу.

Рішення МВ №56 та №58 не містять обґрунтованих із посиланням на нормативно-правові акти зауважень щодо вказаних експортних митних декларацій та сумнівів у їх автентичності.

Відповідач має можливість перевірити автентичність експортних митних декларацій шляхом направлення запиту до митних органів Китайської Народної Республіки на підставі п. 8 ч. 1 ст. 336 Митного кодексу України.

Щодо порушення відповідачем вимог п. 4 ч. 2 ст. 55 Митного кодексу України.

За змістом п. 4 ч. 2 ст. 55 Митного кодексу України письмове рішення про коригування митної вартості має, серед іншого, містити обґрунтування числового значення митної вартості, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Аналогічна вимога до заповнення графи 33 «Обставини прийняття рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості», міститься у Правилах заповнення рішення про коригування митної вартості (затверджені наказом Міністерства фінансів України від 24.05.12 № 598), відповідно до яких обов`язково зазначається номер та дата митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів. умов поставки, комерційних умов тощо.

У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Спірні рішення про коригування митної вартості товарів МВ №56 та 58 не містять такого обґрунтування, а містять інформацію про те, що відповідачем використані відомості про митну вартість з митних декларацій: У МВ № 56 - від 05.08.2024 № UA403070/2024/006317 - 1,93 usd/кг - товар №1; - від 24.09.2024 № UA100390/2024/004156 - 1,93 usd/кг - товар №2; - від 04.09.2024 № UA500500/2024/030708 - 1,93 usd/кг - товар №3; - від 13.09.2024 № UA209160/2024/009676 - 1,9201 usd/кг - товар №4; Документ сформований в системі «Електронний суд» 21.11.2024 12 - від 13.09.2024 № UA209160/2024/009676 - 1,9201 usd/кг - товар №5. У МВ № 58 - від 24.06.2024 №24UA10U8 - 1,95 usd/кг - товар №1; - від 03.10.2024 №24UA15U0 - 2,35 usd/кг - товар №2, однак, в рішеннях не вказано, які характеристики мають оформлені за вказаними митними деклараціями товари (код УКТЗЕД, опис, призначення, аналогічність/ідентичність), які комерційні умови поставки (місце відправлення, вартість транспортування, фактурна вартість, вид транспорту) та види зовнішньоекономічних контрактів. Враховуючи викладене, Рішення МВ 56 та №58 не відповідають вимогам закону за формою та змістом.

Окремо слід зауважити на тому, що в електронних повідомленнях митниці, які направлялися декларанту, взагалі відсутня інформація про те, що під час митного контролю у відповідача виникли сумніви і не зазначено будь-які причини, через які заявлена митна вартість не могла бути прийнята. Наведене вказує на те, що дійсною причиною коригування були відомості, які містилися в інформаційних системах про раніше визнану митну вартість аналогічних чи подібних товарів.

Разом з тим вказані відомості з об`єктивних причин не можуть містити усієї інформації, що стосується товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар. Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем вартості такого товару згідно з даними інформаційної системи, не є беззаперечним доказом для підтвердження висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості товару. В цьому випадку митниця повинна здійснити дослідження документів щодо поставки товару з метою встановлення доказів, які підтверджують сумнів у правильності визначення митної вартості товару та довести обґрунтованість цього сумніву, оскільки саме з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає право вчиняти дії, спрямовані на коригування митної вартості товару.

Крім того на підтвердження правомірності коригування митної вартості імпортованого позивачем товару відповідач у своїх рішеннях не наводить порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом, що свідчить про порушення останнім частини другої статті 55 Митного кодексу України щодо обґрунтованості прийнятого рішення.

Так, відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 Митного кодексу України, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Між тим, як вбачається з оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів, у ньому зазначено лише дату та номер митних декларацій, на підставі яких здійснено коригування митної вартості, що не дає підстав вважати таке рішення обґрунтованим та мотивованим у контексті норм пунктів 2, 4 частини другої статті 55 Митного кодексу України.

Крім того, за митними деклараціями, які взяті за основу для визначення митної вартості товарів, імпортованих позивачем, декларувалися товари, найменування яких не співпадає з найменуванням товарів позивача. Більше того, метод визначення митної вартості за деякими такими видами товарів був резервний, а не основний.

Крім того, у рішеннях про коригування заявленої митної вартості, крім номерів та дат митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів.

Натомість в оскаржуваних рішеннях про коригування митний орган обмежився лише тим, що прирівняв ціну одних товарів до інших і жодним чином не обґрунтував своє рішення, хоча вищенаведені поставки відрізняються і за номенклатурою товару, і за кількістю і за якісною характеристикою.

Окрім наведеного вище, суд зазначає, що митна вартість митним органом була піднята непропорційно по кожному товару, тобто один і той самий пакет товаросупровідних документів в Рішенні МВ № 56 для однієї частини товарів призвів до коригування - збільшення ціни на 65-69 відсотки, а для іншої частини товарів ціну скориговано на 47 відсотка; в Рішенні МВ № 58 для однієї частини товарів призвів до коригування - збільшення ціни на 16 відсотків, а для іншої частини товарів ціну скориговано на 83 відсотка. Така поведінка посадових осіб митниці порушує принципи здійснення митної справи, передбачені ст. 8 МК України (принцип єдиного порядку переміщення товарів через митний кордон України, принцип прозорості тощо) та свідчить про наявність формальних підстав для підняття митної вартості товарів, а також порушення норм п.1 ч.4 ст.54 МК України та Правил заповнення декларації митної вартості, які затверджено Наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 599.

За наведеного спірні рішення відповідача не відповідають ні вимогам законності, ні вимогам обґрунтованості.

З досліджених доказів, суд дійшов висновку, що позивач під час митного оформлення надав відповідачу усі необхідні документи, які чітко ідентифікували оцінювані товари та містили об`єктивні і достовірні дані, що підтверджували заявлену декларантом митну вартість товарів за ціною договору, водночас відповідач не довів наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення позивачем митної вартості товарів за основним методом, що свідчить про відсутність підстав для коригування митної вартості імпортованих позивачем товарів та протиправність оскаржуваних рішень про коригування митної вартості і похідних від них рішень карток відмови у прийнятті митної декларації.

За правилами частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В силу вимог частини другої цієї статті, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За результатами розгляду справи суд дійшов висновку, що відповідачем не доведено існування обставин, які б викликали обґрунтовані сумніви в достовірності проведеного позивачем розрахунку митної вартості товарів у митних деклараціях, а інших обставин, які б впливали на рівень задекларованої позивачем митної вартості товарів не встановлено.

З огляду на наведене, за результатами судового розгляду справи суд дійшов висновку, що спірні рішення про коригування митної вартості товарів і картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення не відповідають критеріям правомірності, обґрунтованості, добросовісності та розсудливості, встановленим в частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства, порушують права та законні інтереси позивача, які підлягають до судового захисту шляхом скасування відповідних рішень суб`єкта владних повноважень.

За усього наведеного, позовні вимоги підлягають до повного задоволення.

Враховуючи положення ст.139 КАС України, на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача підлягає стягненню сума судового збору, сплачена за подання цього позову. Доказів понесення будь-яких інших судових витрат станом на час прийняття судового рішення сторонами суду не надано та матеріали справи не містять.

Вирішуючи питання щодо стягнення на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судових витрат у вигляді витрат на професійну правничу допомогу, суд враховує таке.

Відповідно до ч.2 ст.134 КАС України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Згідно з ч.3 та ч.4 ст.134 КАС України для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

У заяві представник позивача заявив про стягнення на користь позивача судових витрат на правничу допомогу в загальному розмірі 20000 грн.

На обґрунтування вказаних витрат позивач додав копії додаткових угод до договору №1 від 19.12.2022, №2 від 19.01.2023, №3 від 18.12.2023,додаткова угода №4 від 18.12.2024, акту наданих послуг від 10.04.2025, рахунку фактури від 03.12.2024, банківської виписки по рахунку, платіжних інструкцій від 03.12.2024.

Так, згідно з актом наданих послуг від 10.04.2024 адвокатом в межах даної справи надано позивачу послуги на загальну вартість 20000 грн: підготовка і подання до суду позовної заяви, письмового підтвердження, клопотання про витребування доказів, відповіді на відзив.

Дослідивши вказані докази, суд дійшов висновку, що заява позивача підлягає до задоволення частково.

Так, при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.

Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрат на підставі ст. 41 Конвенції. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, зазначено у рішеннях від 26 лютого 2015 року у справі "Баришевський проти України", від 10 грудня 2009 року у справі "Гімайдуліна і інших проти України", від 12 жовтня 2006 року у справі "Двойних проти України", від 30 березня 2004 року у справі "Меріт проти України", "East/West Alliance Limited" проти України", заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим. У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Лавентс проти Латвії" зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.

Враховуючи встановлені обставини, а також зміст та обсяг наданих послуг, суд вважає заявлений представником позивача до відшкодування розмір правової допомоги за складання та подання позову, клопотань та відповіді на відзив явно завищеним та таким, що підлягає зменшенню.

Зважаючи на те, що дана справа належить до категорії справ незначної складності, її розгляд здійснювався в порядку спрощеного позовного провадження, а також беручи до уваги значну кількість сталої судової практики у спірних правовідносинах та фактичний обсяг виконаної роботи, на переконання суду, розумно обґрунтованими є заявлені витрати на професійну правничу допомогу, які підлягають компенсації позивачу за рахунок бюджетних асигнувань відповідача, у розмірі 8000 грн., а їх стягнення з відповідача у такому розмірі не становитиме надмірний тягар для державної установи.

Таким чином, заява про відшкодування позивачу судових витрат, пов`язаних з правничою допомогою адвоката, підлягає частковому задоволенню.

Керуючись статтями 241-246, 255, 257-262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ТСК Захід" до Рівненської митниці про визнання протиправними та скасування картки відмови, рішення про коригування митної вартості товарів задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати Рішення про коригування митної вартості товарів Рівненської митниці від 21.10.2024 №UA204150/2024/000056/1.

Визнати протиправною та скасувати Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 21.10.2024 №UA204150/2024/000271.

Визнати протиправним та скасувати Рішення про коригування митної вартості товарів Рівненської митниці від 29.10.2024 №UA204150/2024/000058/1.

Визнати протиправною та скасувати Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 29.10.2024 № UA204150/2024/000281.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ТСК Захід" за рахунок бюджетних асигнувань Рівненської митниці витрати по сплаті судового збору в сумі 12765,90 грн.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ТСК Захід" за рахунок бюджетних асигнувань Рівненської митниці судові витрати на правову допомогу у розмірі 8000 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 02 травня 2025 року

Учасники справи:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "ТСК ЗАХІД" (вул. Григорія Сковороди, буд.23,м. Рівне,Рівненська обл., Рівненський р-н,33013, ЄДРПОУ/РНОКПП 39870614)

Відповідач - Рівненська митниця (вул. Соборна, буд. 104,м. Рівне,Рівненська обл.,33028, ЄДРПОУ/РНОКПП 43958370)

Суддя С.М. Дуляницька