Справа № 278/6692/24
Суддя: Буткевич М. І.
Дата ухвалення: 2025-05-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 278/6692/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 травня 2025 року м. Житомир

Житомирський районний суд Житомирської області в складі головуючого судді Буткевича М.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про визнання протиправною та скасування постанови,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову про накладення відносно нього адміністративного стягнення №957 від 09.12.2024 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП та накладення стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17 000,00 гривень.

В обґрунтування позовних вимог вказала, що відповідно до зазначеної постанови позивач був притягнутий до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП.

Позивач вважає, що в його діях відсутній склад правопорушення, а постанова підлягає скасуванню, оскільки повістку ІНФОРМАЦІЯ_2 він не отримував, оскільки не приходило повідомлення на поштове відділення.

Також вказує що військово-облікові дані уточнив через мобільний застосунок Міністерства оборони України «Резерв+» 19.05.2024, тобто вчасно.

Ухвалою суду від 14.01.2025 відкрито провадження у справі та прийнято рішення проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомленням сторін.

Заяв по суті справи до суду не надійшло, відповідач не скористався своїм процесуальним правом та не направив до суду відзив на позовну заяву.

Копія ухвали про відкриття провадження у справі, копії позовної заяви і доданих до неї документів направлялись відповідачу за місцем його знаходження, отримано особисто 05.02.2025 представником Коваль (а.с.19).

Згідно з ч. 4 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Сторони не скористались своїм правом та не подали до суду клопотань про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Заяви по суті справи до суду також не надходили.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Згідно із ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

В свою чергу, згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення.

Згідно з ч. 1-3 ст. 283 КУпАП України, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.

Відповідно до ст. 235 КУпАП, територіальні центри комплектування та соціальної підтримки розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про зіпсуття військово-облікових документів чи втрату їх з необережності (статті 210, 210-1, 211 (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України або Служби зовнішньої розвідки України). Від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.

Із матеріалів справи вбачається, що відповідно до протоколу №957 про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП від 27.11.2024 позивач порушив вимоги абзацу другого частини першої статті 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» не з`явився за викликом (а.с. 7-8).

У вказаному протоколі позивач вказав, що повістку не отримував, та самостійно з`явився до ІНФОРМАЦІЯ_2 27.11.2024 для оформлення відстрочки, де і дізнався щодо направлення на його адресу повістки.

09.12.2024 постановою №957 по справі про адміністративне правопорушення на позивача накладено штраф у розмірі 17 000, 00 грн., під час розгляду вказаної справи особисто був присутній, та додатково вказав, що повістку не отримував(а.с. 5-6).

Також до матеріалів справи позивачем долучено витяг з мобільного застосунку Міністерства оборони України «Резерв+», із якого вбачається 19.05.2024 дані оновлено.

Відповідно до частин 1, 3 статті 210-1 КУпАП порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, тягне за собою накладення штрафу на громадян від трьохсот до п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб органів державної влади, органів місцевого самоврядування, юридичних осіб та громадських об`єднань - від однієї тисячі до однієї тисячі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Постановою Кабінету Міністрів України № 560 від 16 травня 2024 року затверджено Порядок проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період (далі Порядок № 560), який, зокрема, визначає, порядок оповіщення та прибуття резервістів та військовозобов`язаних під час мобілізації.

Відповідно до п. 34 Порядку № 560 повістка про виклик резервіста або військовозобов`язаного до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділу чи відповідного підрозділу розвідувальних органів, Центрального управління або регіональних органів СБУ може бути надіслана зазначеними органами військового управління (органами) засобами поштового зв`язку рекомендованим поштовим відправленням з описом вкладення та повідомленням про вручення з повідомленням про вручення на адресу його місця проживання після завершення 60 днів, відведених законодавством на уточнення своїх облікових даних, у

У разі коли резервіст або військовозобов`язаний уточнив свої облікові дані після завершення 60 днів, відведених законодавством на уточнення своїх облікових даних, повістка може надсилатися на адресу місця проживання, зазначену резервістом або військовозобов`язаним під час уточнення облікових даних.

Згідно з п. 41 Порядку № 560 належним підтвердженням оповіщення резервіста або військовозобов`язаного про виклик до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділу чи відповідного підрозділу розвідувальних органів, Центрального управління або регіональних органів СБУ є:

2) у разі надсилання повістки засобами поштового зв`язку:

день отримання такого поштового відправлення особою, що підтверджується інформацією та/або документами від поштового оператора.

Матеріалами справи підтверджується, що ОСОБА_1 уточнив свої персональні дані через електронний кабінет 19.05.2024 у встановлений законодавством строк. Місцем проживання вказав: АДРЕСА_1 (а.с.11).

Як вказано в протоколі про адміністративне правопорушення від 27.11.2024 повістку за адресою проживання позивача направлено засобами поштового зв`язку, де датою прибуття до ІНФОРМАЦІЯ_2 є 15.10.2024, та вказано що даний лист отримано ОСОБА_1 особисто, відповідно до трекінгу Укрпошти про статус відстеження, проте, відповідачем не долучено ні до постанови, ні до протоколу, а також не надано суду номеру для відстеження поштового відправлення (а.с. 7).

На підтвердження доводів позивачем надано копію трудового договору №463 від 24.02.2021 із якого вбачається, що ОСОБА_1 працює із 09.00 до 18.00 годин, вихідними є понеділок та неділя (а.с. 9). Також надано фотокопію графіку роботи Укрпошти за місцем його проживання, із якої вбачається що поштове відділення працює, із 08.00 до 15.30 годин у вівторок та четвер, та із 08.00 до 14.30 годин у суботу, дані факти не спростовані стороною відповідача.

Позивач у позовній заяві вказує, що жодним чином не міг отримати повістку із врахуванням відсутності за своїм місцем проживання у вказаний період.

Таким чином, суд зауважує, що відстежити поштове відправлення не можливо, оскільки відсутній номер поштового відправлення, а обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до положень частини першої статті 77 КАСУ кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

В то й же час відповідач не надав суду переконливих доказів на підтвердження правомірності прийнятого ним рішення.

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Не доведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

За встановлених обставин даної справи, суд вважає, що факт вчинення позивачем адміністративного правопорушення є недоведеним поза розумним сумнівом.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 08 липня 2020 року у справі №463/1352/16-а

На підставі викладеного вище, суд доходить висновку, що оскаржувана постанова винесена з порушенням встановленої процедури, тому є протиправною та відповідно підлягає скасуванню.

Керуючись ст. ст. 7, 122, 251, 283 КУпАП, ст. ст. 42, 43, 77, 242-246, 286 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов задоволити.

Скасувати постанову ІНФОРМАЦІЯ_1 № 957 від 09.12.2024 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП та про накладення на нього стягнення у вигляді штрафу у розмірі 17 000,00 гривень.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП закрити за відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення.

Рішення може бути оскаржено до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач: ІНФОРМАЦІЯ_4 , місцезнаходження: АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ: НОМЕР_2 .

Суддя М.І.Буткевич