Справа № 640/18548/21
Суддя: Комар Павло Анатолійович
Дата ухвалення: 2025-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

м. Вінниця

08 квітня 2025 р. Справа № 640/18548/21

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Комара П.А.,

за участю:

секретаря судового засідання: Левчук В.О.

представника позивача: Ткаченко І.В.

представника відповідача: Воронько А.В.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження клопотання про залишення без розгляду позову у справі

за позовом: ОСОБА_1

до: головного управління ДПС у м. Києві

про: визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення.

Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 17.03.2025 року справу прийнято до свого провадження та призначено підготовче засідання у справі на 08.04.2025 року о 11:00 год.

До суду від представника відповідача надійшло клопотання про залишення позову без розгляду. У своїй заяві сторона відповідача посилається на норми КАС України щодо пропущення строків звернення із позовною заявою позивачем до суду. Зокрема наголошує, що при зверненні до суду із адміністративним позовом 29.06.2021 року про визнання протиправним та скасування податкового-повідомлення рішення від 29.05.2017 року №50811-1305, позивачем було пропущено строк на звернення із таким, так як крайнім днем звернення до суду в такому випадку є 17.01.2018 року (згідно із рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення - 567).

Представницею позивачки було подано клопотання про поновлення процесуального строку на звернення до суду. Представник вказує, що податкове повідомлення-рішення позивачкою не було отримано і про нього позивачці стало відомо лише після отримання адміністративного позову у справі №640/13616/21 Окружного адміністративного суду у м. Києві. Вказує також на те, що позовна заява про оскарження податкового повідомлення-рішення №50811-1305 від 29.05.2017 подана позивачем вже 30.06.2021 року. Відтак, станом на час подання позовної заяви, позивачка рахувала строки звернення до суду керуючись п. 102.1 ст. 102 та п. 56.18 ст. 56 Податкового кодексу України, а також судовою практикою. Отже, тривалість строку на оскарження податкового повідомлення-рішення, на думку позивачки, становить 1095 днів з моменту отримання такого рішення від податкового органу.

У підготовчому засіданні представник відповідача подане клопотання про залишення позову без розгляду підтримав та просив задовольнити.

Представник позивача просила поновити строк звернення до суду із даним позовом, ау задоволенні клопотання відповідача відмовити.

Визначаючись щодо заявлених клопотань, суд виходить із наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 2 ст. 122 КАС України).

За змістом частини четвертої статті 122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Отже, зазначена норма встановлює строки звернення до адміністративного суду у публічно-правових спорах. Водночас вона передбачає можливість встановлення строків звернення до адміністративного суду іншими законами.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19, Податковий кодекс України не містить норм, які б визначали процесуальний строк звернення до суду з позовом у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження).

Відтак, у випадку відсутності правового регулювання у спеціальному законодавстві, застосуванню підлягають загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів, які встановлені КАС України.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 27.01.2022 у справі № 160/11673/20, з метою забезпечення єдиної правозастосовчої практики під час судового розгляду відповідних спорів у справах, у яких позивачами не використовувалась процедура адміністративного оскарження рішень податкового органу про нарахування грошових зобов`язань, та у розвиток правового підходу, викладеного у постанові Верховного Суду від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19, судова палата відступила від висновку Верховного Суду, викладеного у постановах від 03.04.2018 у справі № 826/5325/17, від 23.05.2018 у справі № 803/728/17, від 18.06.2018 у справі № 805/1146/17-а та сформулювала такий правовий висновок.

Процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження), визначається частиною другою статті 122 КАС України становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Судова палата вважає, що такий висновок не суперечить пункту 56.18 статті 56 ПК України, який закріплює право на звернення до суду з позовом у будь-який момент після отримання такого рішення, але при реалізації цього права має враховуватися строк давності.

З огляду на викладене суд вважає, що строк звернення до суду з цим позовом визначається статтею 122 КАС України і становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відтак помилковим є твердження представника позивача про застосування пункту 56.18 статті 56 ПК України щодо строку оскарження податкових повідомлень-рішень, який становить 1095 днів.

З матеріалів позовної заяви видно, що позивач оскаржує податкове повідомлення рішення від 29.05.2017 за №50811-1305.

При подачі позовної заяви до суду, позивачка вказує, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення нею не було отримано та про нього їй стало відомо в червні 2021 року лише після отримання адміністративного позову Головного управління ДПС у м. Києві про стягнення податкового боргу з ОСОБА_1 у розмірі 6 885 226,04грн (судова справа в Окружному адміністративному суді у м. Києві № 640/13616/21).

Відповідач такий факт спростовує, наголошуючи на тому, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення їй було направлено рекомендованим листом з повідомленням про вручення (за номером відправлення - 567) на адресу ОСОБА_1 : АДРЕСА_1 , що повернувся з відміткою Укрпошти з відміткою «за закінченням терміну зберігання» 17.07.2017 року.

Згідно з даними Реєстру територіальної громади м. Києва, ОСОБА_1 з 11.11.2015 року була зареєстрована за адресою АДРЕСА_2 , з якої вибула лише 08.09.2017 року. А отже, вказана вище інформація в повній мірі підтверджує той факт, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення було направлено на належну адресу (місце реєстрації платника).

Таким чином, очевидним є недотримання у даному випадку встановленого законом шестимісячного строку звернення до суду в частині вищевказаних вимог.

Суд також вважає зауважити, що незнання про порушення свого права через байдужість, небажання дізнатися або через неуважність до своїх прав, внаслідок якої порушення своїх прав було виявлено несвоєчасно, не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для його поновлення є лише наявність поважних причин, якими визнаються такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Отже, законодавець обмежує строк, протягом якого особа може звернутися до суду. Це обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в ухвалах від 02.03.2020 у справі № 420/4352/19, від 13.04.2020 у справі № 520/11334/18, від 17.09.2020 у справі № 186/1881/19, від 06.11.2020 у справі № 826/14116/18.

В силу положень ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Водночас, подана представником позивача заява про поновлення строку звернення до суду не обґрунтована та в ній не наведено поважності пропуску такого строку.

Враховуючи вкладене, та керуючись положеннями частини 3 ст. 123 КАС України, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання представника відповідача та залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст. 240, 248, 256, 294 КАС України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника позивача про поновлення строку звернення до суду - відмовити.

Клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду задовольнити.

Позов ОСОБА_1 до головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Комар Павло Анатолійович