Справа № 640/20818/21
Суддя: Жданкіна Наталія Володимирівна
Дата ухвалення: 2025-05-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

02 травня 2025 р. Справа № 640/20818/21

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Жданкіної Наталії Володимирівни, розглянувши у письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Проматом" до Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в :

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Проматом" до Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії.

Позовні вимоги обґрунтовані протиправністю дій відповідача щодо неприйняття до реєстрації в ЄРПН податкових накладних позивача №9, №10, №11, №12, №13, №14, №15, №16, №17, №18, №19, №20, №21, №22, №23, №24, №25, №26, №27, №28, №29, №30, №31, №32, №33, №34, №35, №36, №37 від 02.04.2021; №38 від 06.04.2021; №40 від 13.04.2021, №41 від 14.04.2021, №42, №43 від 21.04.2021, №44 від 27.04.2021.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 06.09.2021 відкрито провадження у справі за вказаним позовом та вирішено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Законом України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13.12.2022 № 2825-IX Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.03.2025 зазначену справу передано на розгляд судді Вінницького окружного адміністративного суду Жданкіній Наталії Володимирівні.

Ухвалою від 11.03.2025 адміністративну справу № 640/20818/21 прийнято до свого провадження. Роз`яснено сторонам, що у відповідності до ч. 2 ст. 35 КАС України, у разі зміни складу суду розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Запропоновано учасникам справи в 15-денний строк з дня отримання копії даної ухвали надати суду письмові пояснення щодо актуальності цього спору та процесуальної позиції по суті заявлених позовних вимог; надати додаткові пояснення по суті заявлених вимог чи заперечень щодо обставин, які стосуються предмету даного спору та які виникли за період розгляду даної справи.

Також, зобов`язано учасників справи, у разі зміни фактичних обставин у даній справі, вибуття або заміни сторони у відносинах, щодо яких виник спір, повідомити суду про таке протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання цієї ухвали.

У встановлений судом строк відповідач правом на подання відзиву на позовну заяву не скористався, заперечень щодо обставин, які стосуються предмету даного спору та які виникли за період розгляду даної справи не подав, хоча про розгляд справи повідомлявся завчасно та належним чим, що підтверджується наявними в матеріалах справи доказами.

20.03.2025 представником позивача подано заяву, в якій остання повідомила про актуальність спору та зміну адреси місця знаходження товариства.

Суд, вивчивши матеріали справи та оцінивши наявні у ній докази в їх сукупності встановив, що в процесі здійснення господарської діяльності ТОВ "Проматом" було складено наступні податкові накладні ведення №9, №10, №11, №12, №13, №14, №15, №16, №17, №18, №19, №20, №21, №22, №23, №24, №25, №26, №27, №28, №29, №30, №31, №32, №33, №34, №35, №36, №37 від 02.04.2021; №38 від 06.04.2021; №40 від 13.04.2021, №41 від 14.04.2021, №42, №43 від 21.04.2021, №44 від 27.04.2021.

Як повідомлено представником позивача в позовній заяві, на дати складання вищевказаних податкових накладних, тобто станом на 02.04.2021, 06.04.2021, 13.04.2021, 14.04.2021, 21.04.2021, керівником ТОВ "Проматом" була Скляр Єлизавета Костянтинівна, яка обіймала посаду виконуючого обов`язки Генерального директора товариства (а.с. 96, 99-100).

26.04.2021 на підставі протоколу Загальних зборів учасників ТОВ "Проматом" від 26.04.2021 ОСОБА_1 припинила виконання обов`язків Генерального директора товариства з 26.04.2021 (а.с. 97).

З 27.04.2021 на підставі протоколу Загальних зборів учасників ТОВ "Проматом" від 26.04.2021 Генеральним директором товариства призначено Савицьку Світлану Вікторівну (а.с. 98).

Як пояснила представник позивача, вищезазначені податкові накладні були складені на дату виникнення податкового зобов`язання чинним на той час директором товариства Савіцькою Світланою Вікторівною.

Також судом встановлено, що позивачем, в особі Генерального директора товариства Савицької Світлани Вікторівни через автоматизовану систему направлено до Державної податкової служби України податкові накладні за №9, №10, №11, №12, №13, №14, №15, №16, №17, №18, №19, №20, №21, №22, №23, №24, №25, №26, №27, №28, №29, №30, №31, №32, №33, №34, №35, №36, №37 від 02.04.2021 р.; №38 від 06.04.2021 р.; №40 від 13.04.2021 р., №41 від 14.04.2021, №42, №43 від 21.04.2021, №44 від 27.04.2021 для проведення їх реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Як вказує позивач та не оспорюється відповідачем, податкові накладні, які підписана ЕП Савіцька Світлана Вікторівна, та направлена засобами телекомунікаційного зв`язку до ДПС України для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, не було прийнято, що підтверджується квитанціями від 30.04.2021 (а.с. 61-92), від 11.05.2021 (а.с. 93-94) та від 12.05.2021 (а.с. 95).

У вказаних квитанціях вказано: Документ не прийнято. Виявлені помилки: документ не може бути прийнятий - порушено вимоги статті 6 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" - кваліфікований електронний підпис особи Світлана Савіцька, яким засвідчено електронний документ, не є чинним на дату складання податкової накладної. Зареєстровані підписи особи: - директор з 28.04.2021 по 30.04.2021, директор з 29.04.2021 по 28.04.2022.

Вважаючи отримані відмови в реєстрації ПН протиправними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Визначаючись щодо заявлених позовних вимог, суд виходив із наступного.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п. 201.1 статті 201 Податкового кодексу України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України встановлено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Відповідно до п. 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року № 1246 (далі - Порядок № 1246), податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі також - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Відповідно до пункту 5 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не надаються отримувачу (покупцю) товарів/послуг, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, складені за операціями з постачання послуг нерезидентом) незалежно від суми податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.

У пункті 12 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246, зазначено, що після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 року); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «;Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Тобто, причинами відмови у прийнятті податкової накладної та/або розрахунку коригування до реєстрації є:

- невідповідність податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);

- нечинність електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

- відсутність реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

- недотримання вимог, установлених пункту 192.1 статті 192 та пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України;

- наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України;

- відсутності суми податку на додану вартість відповідно до пункту 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Податкового кодексу України (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 01 липня 2015 pоку); відсутності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; наявності факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; недотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до обставин справи, в даному випадку підставою для неприйняття податковим органом до реєстрації наданих позивачем податкових накладних зазначено порушення вимог статті 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг».

Відповідно до статті 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Відносини, пов`язані з використанням удосконалених та кваліфікованих електронних підписів, регулюються Законом України «Про електронні довірчі послуги». Використання інших видів електронних підписів в електронному документообігу здійснюється суб`єктами електронного документообігу на договірних засадах.

Суб`єктами електронного документообігу є автор, підписувач, адресат та посередник, які набувають передбачених законом або договором прав і обов`язків у процесі електронного документообігу (ст. 1 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг»).

Згідно з п. 1-7 розділу ІІ Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 06 червня 2017 року №557 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 01 червня 2020 року № 261), суб`єкти електронного документообігу, які здійснюють його на договірних засадах, самостійно визначають режим доступу до електронних документів, що містять конфіденційну інформацію, та встановлюють для них систему (способи) захисту. В інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних системах, які забезпечують обмін електронними документами, що містять державні інформаційні ресурси або інформацію з обмеженим доступом, повинен забезпечуватися рівень захисту цієї інформації, який відповідно до законодавства має відповідати ступеню обмеження доступу до неї.

Автор створює електронні документи у строки та відповідно до порядку, що визначені законодавством для відповідних документів в електронному та паперовому вигляді, із зазначенням всіх обов`язкових реквізитів та з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису чи печатки, керуючись цим Порядком, а також Договором (крім фізичних осіб, які не є самозайнятими особами).

Створення електронного документа завершується накладанням на нього кваліфікованого електронного підпису підписувача (підписувачів) та печатки (за наявності).

Автор має право отримати кваліфіковану електронну довірчу послугу у будь-якого кваліфікованого надавача електронних довірчих послуг.

Після накладання кваліфікованого електронного підпису автор здійснює шифрування електронного документа з дотриманням вимог до форматів криптографічних повідомлень, затверджених в установленому законодавством порядку, та надсилає його у форматі (стандарті) з використанням телекомунікаційних мереж до адресата протягом операційного дня.

Електронні форми документів у форматі за стандартом на основі специфікації eXtensibleMarkupLanguage (XML) оприлюднюються на офіційному вебпорталі ДПС.

У разі якщо адресатом є контролюючий орган, після надходження електронного документа здійснюється його автоматизована перевірка.

Автоматизована перевірка здійснюється у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо електронний документ надійшов після закінчення операційного дня.

Автоматизована перевірка електронного документа включає:

- перевірку правового статусу кваліфікованого електронного підпису чи печатки відповідно до частини другої статті 18 Закону України «Про електронні довірчі послуги»;

- перевірку обов`язковості та послідовності накладання на електронний документ кваліфікованого електронного підпису чи печатки підписувачів у встановленому порядку;

- перевірку відповідності електронного документа затвердженому формату (стандарту);

- перевірку наявності обов`язкових реквізитів;

- перевірку права підпису електронного документа підписувачем.

Згідно з пунктом 8 розділу ІІ Порядку перша квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня.

У першій квитанції, що формується за результатами автоматизованої перевірки, зазначеної у пункті 7 цього розділу, повідомляється про результати такої перевірки. У разі негативних результатів автоматизованої перевірки у першій квитанції повідомляється про неприйняття електронного документа із зазначенням причин, у такому випадку друга квитанція не формується. На першу квитанцію накладається печатка контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа. Другий примірник першої квитанції в електронному вигляді зберігається в контролюючому органі.

Якщо автору протягом встановленого строку після відправки електронного документа не надійшла перша квитанція, електронний документ вважається не одержаним адресатом.

23 квітня 2021 року набрала чинності постанова Кабінету Міністрів України № 378 від 21 квітня 2021 року «Про внесення змін до Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних». Зокрема порядок накладання підпису на податкові накладні викладено в новій редакції: « 10. До Реєстру приймаються податкова накладна та/або розрахунок коригування, складені в електронній формі з накладенням:

кваліфікованого електронного підпису головного бухгалтера (бухгалтера) або кваліфікованого електронного підпису керівника (у разі відсутності у постачальника (продавця) посади бухгалтера) та кваліфікованої електронної печатки (у разі наявності) постачальника (продавця), що є юридичною особою;

кваліфікованого електронного підпису постачальника (продавця), що є фізичною особою підприємцем.

Для делегування права підпису податкової накладної та/або розрахунку коригування іншій посадовій особі платник податку повідомляє про таку особу, в тому числі дані кваліфікованого сертифіката відкритого ключа зазначеної особи, орган ДПС за основним місцем обліку (за неосновним місцем обліку - для платників податку, які змінили місцезнаходження та для яких сплата визначених законодавством податків і зборів після такої реєстрації здійснюється за місцем попередньої реєстрації до закінчення поточного бюджетного періоду) відповідно до Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.».

Як встановлено судом першої інстанції відповідно до матеріалів справи, на час виникнення події, з якою ПК України пов`язує виникнення у платника податку обв`язку зі складення податкових накладних №9, №10, №11, №12, №13, №14, №15, №16, №17, №18, №19, №20, №21, №22, №23, №24, №25, №26, №27, №28, №29, №30, №31, №32, №33, №34, №35, №36, №37 від 02.04.2021; №38 від 06.04.2021; №40 від 13.04.2021, №41 від 14.04.2021, №42, №43 від 21.04.2021, №44 від 27.04.2021, керівником ТОВ «Проматом» була ОСОБА_1 , однак станом на дату реєстрації вказаних ПН у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, згідно наказу від 27.04.2021 по ТОВ «Проматом», прийнятого на підставі загальних зборів товариства, керівником (Генеральним директором) товариства з 27.04.2021 було призначено Савицьку Світлану Вікторівну, про що містився запис про нового керівника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с. 101), яка мала повноваження щодо реєстрації документів та електронний підпис якого був чинним.

Позивач - платник податків виконав всі необхідні дії з метою реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкової накладної, зокрема, на час направлення податкових накладних для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (тобто, станом 27.04.2021) новий Генеральний директор ТОВ «Проматом» Савицька С.В. мала чинний кваліфікований електронний підпис.

Таким чином, у товариства як платника податків момент виникнення обов`язку скласти податкові накладні та зареєструвати їх не збігається у часі. Перший виникає за датою настання першої події відповідно до статті 187 Податкового кодексу України, а другий - протягом часу, зазначеного в абз. 14 - 18 п. 201.10. статті 201 Податкового кодексу України.

Враховуючи, що між в цей проміжок часу на підприємстві змінився директор, та, відповідно, було змінено і кваліфікований електронний підпис директора, останньою було подано податкові накладні для реєстрації в межах граничних строків та за чинним електронним підписом нового директора.

На дату реєстрації податкових накладних директором ТОВ «Проматом» була Савицька С.В., яка мала повноваження з реєстрації документів, та електронний підпис якої був чинним, що підтверджується інформацією Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

При цьому, податковим органом не було доведено, що станом на час реєстрації податкових накладних підпис директора позивача Савицької С.В. не був чинним.

Судом також враховано, що питання наявності чи відсутності підстав для її реєстрації в ЄРПН відповідачем не вирішувалось, оскільки у даному випадку неприйняття поданих до реєстрації ПН відбулось лише на етапі перевірки електронного підпису. В матеріалах справи відсутні докази здійснення відповідачем всіх перевірок, визначених пунктом 12 Порядку №1246, при цьому оцінка правомірності дій стосувалася лише тих мотивів, які наведено у квитанціях про неприйняття податкових накладних на реєстрацію, а тому в даному позовному провадженні не надається правова оцінка обставинам господарським операціям, які відображені у ПН №9, №10, №11, №12, №13, №14, №15, №16, №17, №18, №19, №20, №21, №22, №23, №24, №25, №26, №27, №28, №29, №30, №31, №32, №33, №34, №35, №36, №37 від 02.04.2021; №38 від 06.04.2021; №40 від 13.04.2021, №41 від 14.04.2021, №42, №43 від 21.04.2021, №44 від 27.04.2021.

У зв`язку з цим, з огляду на встановлену протиправність відмови відповідача у прийнятті податкових накладних та віднесення законодавством вирішення питання про реєстрацію податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних саме до повноважень податкового органу, суд вважає, що належним способом захисту порушеного прав позивача, з урахуванням обставин справи, є зобов`язання відповідача прийняти податкові накладні позивача для вирішення питання про реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних, з урахуванням висновків суду у даній справі.

Згідно з ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Відповідно до ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

В силу вимог ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій, суд приходить до переконання, що заявлений позов належить задовольнити частково.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору (частина 3 статті 139 КАС України).

Оскільки позов містив декілька вимог (35) немайнового характеру, які хоча і частково, але підлягають задоволенню, тому розмір компенсації судових витрат суд визначає виходячи з кількості (а не розміру) задоволених/незадоволених позовних вимог.

Таким чином поверненню позивачу за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень підлягає сума у розмірі 79450,00 грн.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

в и р і ш и в :

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати протиправними дії Державної податкової служби України щодо неприйняття до реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні Товариства з обмеженою відповідальністю "Проматом" №9, №10, №11, №12, №13, №14, №15, №16, №17, №18, №19, №20, №21, №22, №23, №24, №25, №26, №27, №28, №29, №30, №31, №32, №33, №34, №35, №36, №37 від 02.04.2021; №38 від 06.04.2021; №40 від 13.04.2021, №41 від 14.04.2021, №42, №43 від 21.04.2021, №44 від 27.04.2021.

Зобов`язатио Державну податкову службу України прийняти податкові накладні Товариства з обмеженою відповідальністю "Проматом" №9, №10, №11, №12, №13, №14, №15, №16, №17, №18, №19, №20, №21, №22, №23, №24, №25, №26, №27, №28, №29, №30, №31, №32, №33, №34, №35, №36, №37 від 02.04.2021; №38 від 06.04.2021; №40 від 13.04.2021, №41 від 14.04.2021, №42, №43 від 21.04.2021, №44 від 27.04.2021 для вирішення питання щодо її реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Проматом" сплачений судовий збір в сумі 79450,00 (сімдесят дев`ять тисяч чотириста п`ятдесят гривень 00 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Інформація про учасників справи:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Проматом" (вул. Хвойки Вікентія, 18/14, корп. 1, офіс 304, м. Київ, 04080, )

Державна податкова служба України (пл. Львівська, 8, м. Київ, )

Суддя Жданкіна Наталія Володимирівна