Справа № 340/1932/25
Суддя: О.С. ПЕТРЕНКО
Дата ухвалення: 2025-04-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

28 квітня 2025 року м. Кропивницький Справа № 340/1932/25

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Петренко О.С., розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви у справі

за позовом: Головного управління ДПС у Кіровоградській області, вул. В. Перспективна,55, м. Кропивницький,25006

до відповідача: Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

про стягнення податкового боргу, -

ВСТАНОВИВ:

Головне управління ДПС у Кіровоградській області звернулося до суду з адміністративним позовом до Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 про стягнення суми боргу в загальній сумі 127100,29 грн.

Ухвалою суду від 31.03.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

24.04.2025 ФОП ОСОБА_1 подано до суду зустрічну позовну заяву, в якій просить визнати протиправними та скасувати:

податкове повідомлення-рішення від 24.04.2023 №0-1126

податкове повідомлення-рішення №0-1126-UA074379

Відповідно до ч.1 ст.178 Кодексу адміністративного судочинства України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу.

1. Згідно з ч. 1 ст. 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Крім того, у відповідності до пунктів 4, 5, 9 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається, зокрема, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів, а також виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Наведене узгоджується з повноваженнями суду при вирішенні справи. Зокрема, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

З аналізу наведених норм слід дійти висновку, що неодмінним елементом позовної заяви є позовні вимоги. Позовні вимоги про оскарження дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, в свою чергу, має дві складові - вимогу про визнання протиправним рішення, дії чи бездіяльності та обраний позивачем спосіб судового захисту (зобов`язання вчинити певні дії, утриматись від їх вчинення, тощо). Односкладова вимога (тільки з вимогою про визнання протиправності акта) передбачена КАС України виключно до вимог про визнання протиправним та нечинним нормативно-правового або індивідуального акта.

ФОП ОСОБА_1 заявляє вимоги про скасування податкового повідомлення рішення №0-1126-UA074379, однак не вказує дату оскаржуваного рішення.

Крім того, з матеріалів справи №340/1932/25 вбачається, що податковий борг, заявлений до стягнення сформовано на підставі податкового повідомлення рішення №0-1126 від 13.05.2024 та №0-1126 від 16.10.2024 щодо яких відомості в зустрічній позовній заяві відсутні, що свідчить про порушення ч. 5 ст. 160 КАС України.

2.Щодо сплати судового збору.

Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч.2 ст.132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір" № 3674-VI від 08.07.2011 (далі Закон №3674-VI).

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону №3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Абзацом 4 статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік", установлено з 01.01.2025 прожитковий мінімум для працездатних осіб на рівні 3028,00 грн. на одну особу.

Ставка судового збору за подання до адміністративного суду фізичною особою або фізичною особою - підприємцем адміністративного позову майнового характеру складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Звернені до суду вимоги у зустрічній позовній заяві мають безпосереднім наслідком розгляду та вирішення зміну складу майна позивача, а отже є майновими.

При цьому, положеннями п.3 ч.5 ст.160 КАС України визначено обов`язок позивача зазначити в позовній заяві ціну позову.

Проте, позивачем у зустрічний позовній заяві ціни позову не зазначено.

Доказів сплати судового збору відповідно до ціни зустрічного позову матеріали справи не містять.

3. Щодо строку звернення.

Також, відповідно до вимог ч.1, 2 ст.122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з позицією Верховного Суду, наведеною, зокрема, в постанові від 27.01.2022 по справі №160/11673/20, процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається ч.2 ст.122 КАС України - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як встановлено з матеріалів справи, позивач оскаржує податкове повідомлення-рішення №0-1126-UA074379.

Позивач зазначене спірне рішення отримав 02.09.2024, про що свідчить корінець повідомлення про вручення поштового відправлення.

З даним зустрічним позовом до суду ФОП ОСОБА_1 звернувся 24.04.2025, а отже шестимісячний строк звернення до суду пропущено.

Аналізуючи зміст ст.122 КАС України, очевидним є те, що законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.

Відповідно, початок перебігу строків звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зі змісту наведених правових норм також вбачається, що законодавець не передбачив обов`язку суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному окремому випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

Водночас норми КАС України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

За приписами ч.1 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з ч.6 ст.161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.2 ст.178 КАС України до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на наведене, зустрічну позовну заяву слід залишити без руху.

Позивачу (за зустрічним позовом) слід усунути недоліки зустрічної позовної заяви шляхом подання до суду:

документа про сплату судового збору відповідно до ціни зустрічного позову або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону;

заяви про поновлення пропущеного строку звернення із зазначенням підстав для його поновлення, а також доказів поважності причин його пропуску, або ж докази на підтвердження того, що строк звернення до суду не пропущено;

заяви про уточнення позовних вимог у відповідності до пунктів 2, 4, 5, 9 частини 5 статті 160, частини 1 статті 5 КАС України, а також докази надіслання її відповідачу;

докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 160, 161, 169,178, 256, 294 КАС України, -

УХВАЛИВ :

Зустрічну позовну заяву ФОП ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків зустрічного позову тривалістю 5 днів з дня вручення даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду О.С. ПЕТРЕНКО