Справа № 160/30190/24
Суддя: Голобутовський Роман Зіновійович
Дата ухвалення: 2025-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіГолобутовського Р.З.
за участі: секретаря судового засідання Омельченко А.І.,
представника позивача представника відповідача Стрюк Н.О., Бережної К.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЕКС ГРУП АГРО ТРЕЙДИНГ» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,
13.11.2024 Товариство з обмеженою відповідальністю «АЛЕКС ГРУП АГРО ТРЕЙДИНГ» (далі - позивач) звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (далі відповідач), в якому просить:
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач не погоджується з оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням, зазначаючи, що актом перевірки були встановлено порушення щодо несвоєчасного надходження валютної виручки на поточні рахунки підприємства на підставі ч.5 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції». Відповідно до ст.ст.6, 1, 7-1, 15, 28, 30, 33, 44, 45, 46, 48, 56, 71 Закону України «Про Національний банк України», ст.99 Конституції України, ст.ст.2, 6. 9, 12, 13, 16 Закону України «Про валюту і валютні операції» постановою Правління Національного банку України №5 від 02.01.2019 було затверджено Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті. Положення №5 відповідно до пункту 1 визначає заходи захисту, запроваджені Національним банком України, порядок їх застосування (порядок здійснення валютних операцій в умовах запроваджених цим Положенням заходів захисту), а також порядок здійснення окремих операцій в іноземній валюті. Відповідно до п.14-2 Постанови НБУ від 24.02.2022 №18 визначено, що у період запровадження воєнного стану граничні строки за операціями з експорту та імпорту товарів - 180 календарних днів та застосовуються до операцій здійснених з 05.04.2022. Національний банк встановив на рівні 90 календарних днів граничні строки розрахунків за операціями з експорту товарів, що класифікуються за кодами згідно з УКТ ЗЕД: 1001, 1002, 1003, 1004, 1005, 1201, 1205, 1206 00, 1507, 1512, 1514, 2306, здійсненими із 11 листопада 2023 року. Позивач вважає, що встановлення занижених граничних строків розрахунків для деяких контрагентів у період дії воєнного стану та накладення на них штрафних санкцій за порушення, які вони не скоювали, які є добросовісними контрагентами, сплачують податки, як на додану вартість так і прибуток, не мають боргів перед державою, є надмірною мірою щодо притягнення їх до матеріальної відповідальності. Позивач не погоджується із висновками, викладеними в акті з підстав того, шо порушення згаданих термінів було допущено не позивачем, а іноземною компанією, з об?єктивних причин, зокрема, через блокування портів України, відсутність валюти у банківській установі, блокуванням рахунку. Так, покупець AGRO SUNI TRADING LLC по контракту від 30.11.2023 №AGRO-S301123 на звернення позивача надав відповіді №07 від 05.03.2024 та №11 від 15.03.2024, в яких пояснив, що порушення строків оплати по контракту сталося через труднощі з банківською установою, а саме у банківській установі було введено процедуру КYС, по розрахунковому рахунку, куди зайшли кошти від кінцевого покупця товару, банківською установою було призупинено операції по рахунку AGRO SUNI TRADING LLC, як на вхід так і на вихід грошових коштів з 23.02.2024. У відповідях він зобов?язався у повному обсязі погасити заборгованість, що виникла по контракту, по мірі надходження коштів на рахунки в інших банках. Що в подальшому ним і було зроблено. Крім того, у зв?язку із ракетними ударами держави агресора по інфраструктурним об?єктам України на всій території України тривали стабілізаційні та екстрені відключення електричної енергії, що також несло за собою вимушену зупинку роботи підприємства у 2022-2023рр., та підлаштування роботи працівників під нинішні реалії. Була відсутня не тільки електроенергія, а й інтернет та мобільний зв?язок. Не зважаючи на умови воєнного стану ТОВ «АГ-АТ» намагалось і намагається працювати задля забезпечення стабільності економіки України, сплачує податки та виплачує заробітну плату. Не зважаючи на тривалий стан воєнних подій в Україні підприємство завжди своєчасно сплачує всі податки. Разом з тим, зі свого боку, ТОВ «АГ-АТ» надає свої запевнення, що у своїй діяльності підприємство дотримується вимог Конституції України та норм чинного законодавства. Податковим органом не перевірені обставини, які звільняють від відповідальності або пом?якшують відповідальність за вчинення правопорушень. Такими обставинами для ТОВ «АГ-АТ» є відсутність у підприємства отримання значного доходу від діяльності у період дії воєнного стану, зменшення попиту на продукцію, яку поставляє, блокування портів України, ризик знищення та псування продукції від ракетних обстрілів, виплачування заробітної плати робітникам підприємства (7 працевлаштованих співробітників), сплата податків та воєнного збору, оплата орендної плати та комунальних платежів. Настання форс-мажорних обставин підтверджується листом Торгово-промислової палати Украйни №2024/02.0-7.1 від 28.02.2022, який оприлюднено на офіційному сайті ТПП України. Крім того, позивач вважає, що у разі існування безпосереднього та прямого причинно-наслідкового зв`язку між дією факторів нездоланної сили та реальною свободою поведінки суб`єкта права вчинення діяння в умовах форс-мажору звільняє учасника суспільних відносин від юридичної відповідальності і за приписами ст. 12 Податкового кодексу України, і за приписами ст.218 Господарського кодексу України, обставини повномасштабної військової агресії російської федерації проти України з 24.02.2022 (які у розумінні ч.3 ст.78 КАС України є загальновідомими і не потребують додаткового доказування (але у даному конкретному випадку все ж таки додатково підтверджені листом ТПП України від 28.02.2022р. №2024/02.0-7.1) призвели до порушення строків отримання оплати за товар. Оскільки ведення війни рф впливає не тільки на економіку України, але і на економіку всіх країн світу. Також позивач зазначає, що вчасно не отримав рішення за результатами скарги на податкове повідомлення-рішення, а тому скарга вважається повністю задоволеною.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.11.2024 позовну заяву залишено без руху та надано строк на усунення недоліків позову.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.12.2024 відкрито провадження в адміністративній справі та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 17.12.2024.
13.12.2024 представником позивача через автоматизовану систему «Електронний суд» подано клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату та витребування доказів направлення рішення про результати розгляду скарги.
13.12.2024 представником відповідача через автоматизовану систему «Електронний суд» подано до суду відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнає та просить суд відмовити в задоволенні позову. В обґрунтування правової позиції зазначає, що до перевірки ТОВ «АЛЕКС ГРУП АГРО ТРЕЙДИНГ» не надано документального підтвердження несвоєчасного виконання умов зовнішньоекономічного контракту від 30.11.2023 №AGRO-S301123 через дію форс-мажорних обставин. До перевірки ТОВ «АЛЕКС ГРУП АГРО ТРЕЙДИНГ» документи, підтверджуючі здійснення претензійної роботи у відповідності з ч. 7 ст. 13 Закону України від 21.06.2018 №2473-ІІІ не надавались. На підставі викладеного, за порушення ч.2 ст.13 Закону України від 21.06.2018 №2473-VІІІ, у відповідності до ч.5 ст. 13 Закону України від 21.06.2018 №2473-ІІІ нараховується пеня за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД. ТОВ «АЛЕКС ГРУП АГРО ТРЕЙДИНГ» не вжито жодного заходу, передбаченого нормами статті 13 Закону № 2473, щодо зупинення строків розрахунків за укладеними зовнішньоекономічними договорами (відсутність позовної роботи та звернення до суду; відсутність звернення до Мінекономіки щодо отримання висновку, відсутність відповідного сертифікату, що засвідчує форс-мажорні обставини (неможливість отримання товару) за кожним укладеним з нерезидентом договором). ТОВ «АЛЕКС ГРУП АГРО ТРЕЙДИНГ» ані під час перевірки, ані під час судового оскарження не надавало документів, що підтверджують неможливість підприємством вжиття необхідних заходів, передбачених статтею 13 Закону № 2473, з метою уникнення порушень встановлених строків розрахунків за укладеними договорами та нарахування пені. В акті перевірки наведено обставини - детальний опис порушень ТОВ «АЛЕКС ГРУП АГРО ТРЕЙДИНГ», які обґрунтовано нормами чинного валютного законодавства. Розрахунок пені за порушення строків розрахунків у зовнішньоекономічної діяльності проведено відповідно до вимог Закону № 2473. Таким чином, лист ТПП України не є сертифікатом, що засвідчує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили). Війна є форс-мажорною обставиною в силу закону. Однак, це правило не діє автоматично для всіх контрактів на всій території України. Для того, щоб війна була визнана форс-мажором для договору, необхідно довести причинно-наслідковий зв`язок між війною та об`єктивною неможливістю виконати конкретний обов`язок за договором. Таким чином, неможливість виконання зобов`язання через форс-мажорні обставини не доведено та не підтверджено позивачем відповідними сертифікатами уповноважених органів. Між Товариством з обмеженою відповідальністю «АЛЕКС ГРУП АГРО ТРЕЙДИНГ» та AGRO SUNI TRADING LCC укладено контракт від 30.11.2023 №AGROS301123 вже під час дії воєнного стану на території України, тобто укладаючи цей договір, платник повинен був усвідомлювати можливі ризики та наслідки їх невиконання.
У підготовче засідання, призначене на 17.12.2024, представники сторін не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Судом відкладено підготовче засідання на 14.01.2025.
У подальшому розгляд справи перенесено на 21.01.2025.
У підготовче засідання, призначене на 21.01.2025, прибув представник відповідача. Представник позивача в підготовче засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.
12.02.2025 представником відповідача через автоматизовану систему «Електронний суд» подано до суду клопотання про долучення документів до матеріалів справи.
17.02.2025 представником позивача через автоматизовану систему «Електронний суд» подано до суду клопотання про долучення документів до матеріалів справи
У подальшому розгляд справи перенесено на 11.03.2025.
У підготовчому засіданні, призначеному на 11.03.2025, взяли участь представники сторін. Судом закрито підготовче засідання у справі та перейдено до розгляду справи по суті. Судом відкладено розгляд справи по суті на 25.03.2025.
20.03.2025 представником позивача через автоматизовану систему «Електронний суд» подані до суду додаткові пояснення, в яких вказано, що до матеріалів справи позивач надав лист від банківської установи, який отримав його контрагент AGRO SUNI TRADING LTD, з вини якого були нараховані штрафні санкції за порушення строків розрахунку по міжнародному контракту. З тексту цього листа видно, що банківською установою було введено процедуру KYC (процедура подібна фінмоніторингу, яка проводиться українськими банківськими установами) по розрахунковому рахунку AGRO SUNI TRADING LTD, який обслуговувався в цій банківській установі, куди зайшли кошти від кінцевого покупця товару. Банківською установою було призупинено операції по їх розрахунковому рахунку як на вхід, так і на вихід грошових коштів з 23.02.2024 по 14.05.2024. Вказаний лист підтверджує, що контрагент позивача з поважних причин не міг вчасно розрахуватись. До матеріалів справи надано лист звернення до AGRO SUNI TRADING LTD з проханням вчасно погасити заборгованість по контракту та відповіді AGRO SUNI TRADING LTD, який пояснював, що не має можливості розрахуватися з позивачем у зв`язку з тим, що банківською установою було введено процедуру KYC по його банківському рахунку і він зобов`язався одразу її погасити по завершенню цієї процедури та по можливості погасити з інших рахунків у разі надходження на них коштів, що він і робив поступово. На підтвердження були надані всі банківські виписки. Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що, вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.
У судове засідання, призначене на 25.03.2025, прибули представники сторін, підтримали обрані правові позиції.
Заслухавши пояснення представників сторін та дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини справи.
Основним видом діяльності за КВЕД є: 46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин.
Копію наказу ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 05.07.2024 №2764-п вручено під розписку за довіреністю 05.07.2024 бухгалтеру ТОВ «АЛЕКС ГРУП АГРО ТРЕЙДИНГ» Фурман Олені Олександрівні.
З направленням на право проведення перевірки від 05.07.2024 №5389 ознайомлено за довіреністю під підпис 05.07.2024 бухгалтера ТОВ «АЛЕКС ГРУП АГРО ТРЕЙДИНГ» Фурман Олену Олександрівну.
Перевірку проведено з відома (в присутності) директора Надєєна Олексія Дмитровича.
Перевірка проводилась з 05.07.2024 по 11.07.2024.
За результатами перевірки складено акт від 12.07.2024 №1950/04-36-07-09/44813804, у висновку якого встановлено порушення ч.2 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» при виконанні умов зовнішньоекономічного контракту від 30.11.2023 №AGRO-5301123 за період з 30.11.2023 по 03.07.2024, в частині несвоєчасного надходження валютної виручки на поточні рахунки підприємства, за що на підставі ч. 5 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» нарахована пеня за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД.
Позивачем складені заперечення на акт перевірки від 25.07.2024 за вих. №25-07.
Вказане рішення направлено на зареєстровану податкову адресу позивача, проте до податкового органу повернувся конверт з відміткою поштового відділення про повернення «за закінченням терміну зберігання».
Не погоджуючись з прийнятим податковим повідомленням-рішенням, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України ( у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Контракт від 30.11.2023 №AGRO-S301123 укладено між ТОВ «АЛЕКС ГРУП АГРО ТРЕЙДИНГ» (Україна) (Продавець) в особі директора Надєєна Олексія, з однієї сторони, діючого на підставі Статуту, та нерезидентом компанією AGRO SUNI TRADING LLC (ОАЕ) (Покупець) в особі директора Романа Шнирьова, з іншої сторони.
Предмет контракту: Соя, походження Україна, рік врожаю 2023, упаковка насипом. загальна кількість товару 4500 метричних тон. Ціна на товари зазначена у доларах США. Умови поставки Порт CIF&FO (вартість, страхування та безкоштовний фрахт) 1 один безпечний порт/ 2 безпечні причали Середземноморського узбережжя Єгипту на вибір покупця.
Загальна вартість контракту: 2315950 доларів США.
Валюта контракту та валюта платежу: долари США.
Умови оплати: 100% суми рахунка-фактури в доларах США має бути сплачено протягом 90 банківських днів після пред`явлення сканованих копій транспортних документів, але в будь-якому випадку до розбиття оптом.
Станом на 30.11.2023, згідно з даними бухгалтерського обліку по рахунку 362 «Розрахунки з покупцями в іноземній валюті» за контрактом від 30.11.2023 №AGRO- S301123 заборгованість відсутня, що відповідає даним бухгалтерського обліку підприємства.
На виконання умов зовнішньоекономічного контракту від 30.11.2023 №AGRO-S301123 за період з 30.11.2023 по 03.07.2024 ТОВ «АЛЕКС ГРУП АГРО ТРЕЙДИНГ» відвантажено нерезиденту «AGRO SUNI TRADING LLC» (ОАЕ) товар (соя) відповідно МД типу ЕК10 на загальну суму 2543502,52 дол. США (екв. 94074238,55 грн.)
На виконання умов зовнішньоекономічного контракту від 30.11.2023 №AGRO-S301123 за період з 30.11.2023 по 03.07.2024 ТОВ «АЛЕКС ГРУП АГРО ТРЕЙДИНГ» отримано від нерезидента «AGRO SUNI TRADIG LLG» (ОАЕ) валютну виручку на загальну суму 2543502,52 дол.США (екв. 94074238,55 грн.), що підтверджено банківськими виписками.
Станом на 03.07.2024 за контрактом від 30.11.2023 №AGRO-S301123 укладеним з нерезидентом «AGRO SUNI TRADIG LLG» (OAE) заборгованість відсутня, що відповідає даним бухгалтерського обліку рахунку 362 «Розрахунки з покупцями в іноземній валюті».
Відповідно до зведених даних експортних операцій при виконанні умов зовнішньоекономічного контракту від 30.11.2023 №AGRO-S301123 за період з 30.11.2023 по 03.07.2024 встановлено, що граничний строк надходження валютної виручки 11.03.2024.
Валютну виручку на загальну суму 2543502,52 дол.США (екв. 94074238,55 грн.) повернуто на підставі платіжних документів від 25.03.2024, від 26.03.2024, від 29.03.2024, від 02.04.2024, від 03.04.2024, від 04.04.2024, від 05.04.2024, від 15.04.2024, від 17.04.2024, від 02.05.2024, від 14.05.2024.
Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та відповідальність за порушення ними валютного законодавства визначені Законом України "Про валюту і валютні операції" від 21 червня 2018 року № 2473-VIII, (далі Закон № 2473-VIII).
Відповідно до частин 1, 2, 4, 5, 6, 9, 10 статті 11 Закону № 2473-VIII валютний нагляд в Україні здійснюється органами валютного нагляду та агентами валютного нагляду.
Валютний нагляд здійснюється органами валютного нагляду та агентами валютного нагляду з метою встановлення відповідності здійснюваних валютних операцій валютному законодавству з урахуванням ризик-орієнтованого підходу.
Органами валютного нагляду відповідно до цього Закону є Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Органи валютного нагляду в межах своєї компетенції здійснюють нагляд за дотриманням резидентами та нерезидентами валютного законодавства.
Національний банк України у визначеному ним порядку здійснює валютний нагляд за уповноваженими установами.
Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентами (крім уповноважених установ) та нерезидентами вимог валютного законодавства.
Органи валютного нагляду мають право проводити перевірки з питань дотримання вимог валютного законодавства визначеними частинами п`ятою і шостою цієї статті суб`єктами здійснення таких операцій. Під час проведення перевірок з питань дотримання вимог валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок, надання доступу до систем автоматизації валютних операцій, підтвердних документів та іншої інформації про валютні операції, а також пояснень щодо проведених валютних операцій, а агенти валютного нагляду та інші особи, які є об`єктом таких перевірок, зобов`язані безоплатно надавати відповідний доступ, пояснення, документи та іншу інформацію.
У разі виявлення порушень валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок і допустили такі порушення, дотримання вимог валютного законодавства та застосовувати заходи впливу, передбачені законом.
Згідно із пунктом 2 частини 1 статті 12 Закону № 2473-VIII Національний банк України за наявності ознак нестійкого фінансового стану банківської системи, погіршення стану платіжного балансу України, виникнення обставин, що загрожують стабільності банківської та (або) фінансової системи держави, має право запровадити такі заходи захисту: встановлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
Відповідно до частин 1,2,5-8 статті 13 Закону № 2473-VIII Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав-з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.
Порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).
У разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.
Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).
У разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.
У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про відмову в позові повністю чи частково в частині майнових вимог або про відмову у відкритті провадження у справі чи про залишення позову без розгляду, а також у разі визнання документа про стягнення заборгованості з боржника-нерезидента таким, що не підлягає виконанню, недійсним, незаконним тощо та (або) закриття (припинення) провадження без зарахування грошових коштів на рахунки резидентів у банках України за таким документом строк, встановлений відповідно до цієї статті, поновлюється і пеня за його порушення нараховується за кожний день прострочення, включаючи період, на який цей строк було зупинено.
У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про задоволення позову сплаті підлягає лише пеня, нарахована до дня прийняття позовної заяви до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем.
Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті.
Відповідно до ст.13 Закону «Про валюту і валютні операції» у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.
Аналіз наведених норм дозволяє дійти висновку, що Законом «Про валюту і валютні операції» визначено право Національного банку України встановлювати граничні строки розрахунків за операціями виключно з експорту та імпорту товарів, які потребують розрахунків між резидентом та нерезидентом.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.
Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.
Згідно з п. 6.1, 6.2 «Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили)», затвердженого рішенням Президії Торгово-промислової палати України від 18.12.2014 №44(3), підставою для засвідчення форс-мажорних обставин є наявність однієї або більше форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), перелічених у ст. 3.1 регламенту, визначених як непереборний вплив на виконання відповідного зобов`язання таким чином, що унеможливлює його виконання у термін, що настав (наявність причинно-наслідкового зв`язку між обставиною та неможливістю виконання зобов`язання в термін, передбачений відповідно законодавством, відомчими нормативними актами, договором, контрактом, угодою, типовим договором тощо).
Форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) засвідчуються за заявою зацікавленої особи по кожному окремому договору, контракту, угоді тощо, а також по податкових та інших зобов`язаннях/обов`язках, виконання яких настало згідно з законодавчим чи іншим нормативним актом або може настати найближчим часом і виконання яких стало неможливим через наявність зазначених обставин.
Дійсно з початком військової агресії Російської Федерації проти України Торгово-промислова палата України спростила порядок засвідчення форс-мажорних обставин, опублікувавши на своєму офіційному веб-сайті 28.02.2022 року загальний офіційний лист, яким засвідчено форс-мажорні обставини - військову агресію Російської Федерації проти України.
Це означає, що введення воєнного стану на території України є форс-мажором та є підставою для звільнення від відповідальності за порушення договору, але тільки в тому випадку, якщо саме ця обставина стала підставою для невиконання договірних зобов`язань. Тобто, необхідно довести зв`язок між невиконанням зобов`язань та воєнними діями в Україні, шляхом отримання відповідного сертифікату.
Офіційні документи, які свідчать про настання форс-мажорних обставин, можуть надаватися різними уповноваженими органами країн відповідно до їх національного законодавства, і статус таких органів також буде визначатися національним законодавством цих країн.
Отже, саме сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), який видано Торгово-промисловою палатою України та уповноваженими нею регіональними торгово-промисловими палатами, або уповноваженою організацією (органом) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту), є підставою для продовження законодавчо встановлених термінів (строків) розрахунків на період дії форс-мажорних обставин та підставою для не нарахування пені на період дії форс-мажорних обставин.
Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 13 липня 2023 року у справі № 560/9742/22.
Разом з тим, суд підкреслює, що під час перевірки позивачем не було надано копії документів уповноваженої установи, які б могли підтвердити настання випадків, які можливо віднести до обставин непереборної сили - форс-мажору. Крім того, через призму згаданих умов зовнішньоекономічного контракту суд зазначає, що указані документи повинні були бути у розпорядженні сторони договору, щодо якої виникли обставини непереборної сили, ще на етапі укладення контракту від 30.11.2023.
Отже, твердження позивача про те, що оскільки листом Торгово-промислової палати України від 28 лютого 2022 року підтверджено форс-мажорні обставини у зв`язку з чим пп. 112.8.9. п. 112.8 ст. 112 ПК України та п. 6 ст. 13 Закону України "Про валюту і валютні операції" звільняють позивача від відповідальності за порушення вимог п. 3 ст. 13 Закону України "Про валюту і валютні операції" та нарахування пені за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД, є помилковими.
Суд погоджується з позицією відповідача, що безумовними підставами для звільнення позивача від відповідальності за порушення термінів розрахунків (отриманням товару) за зазначеним зовнішньоекономічним контрактом, укладеним з компанією «AGRO SUNI TRADIG LLG» (ОАЕ), є наявність довідок (сертифікатів) щодо підтвердження виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин, які до перевірки надано не було.
Згідно з положеннями п. 109.1 ст. 109, ст. 112 Податкового кодексу України податковим правопорушенням є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом.
Діяння вважаються вчиненими умисно, якщо існують доведені контролюючим органом обставини, які свідчать, що платник податків удавано, цілеспрямовано створив умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Таким чином, в межах спірних правовідносин неналежне виконання вимог податкового законодавства відбулося з вини позивача, оскільки ним не вживались відповідні заходи щодо отримання оплати у сфері ЗЕД або отримання сертифікату, яким засвідчувались обставин непереборної сили (форс-мажору), що свідчить про протиправність діянь платника податку, та як наслідок, притягнення його до відповідальності.
Стосовно доводів позивача про ненадання відповідачем рішення за результатами розгляду скарги у встановлені строки суд зазначає наступне.
Відповідно до п. 56.8 ст. 56 ПК України контролюючий орган, який розглядає скаргу платника податків, зобов`язаний прийняти вмотивоване рішення та надіслати його протягом 20 календарних днів, наступних за днем отримання скарги, на адресу платника податків засобами поштового зв`язку (з повідомленням про вручення) чи електронного зв`язку (з дотриманням вимог, визначених пунктом 42.4 статті 42 цього Кодексу) або надати йому під розписку.
Згідно з п. 56.9 ст. 56 ПК України керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу може прийняти рішення про продовження строку розгляду скарги платника податків понад 20-денний строк, визначений у пункті 56.8 цієї статті, але не більше 60 календарних днів, та письмово або в електронній формі засобами електронного зв`язку (з дотриманням вимог, визначених пунктом 42.4 статті 42 цього Кодексу) повідомити про це платника податків до закінчення строку, визначеного у пункті 56.8 цієї статті.
Вказане рішення направлено на зареєстровану податкову адресу позивача, проте до податкового органу повернувся конверт з відміткою поштового відділення про повернення «за закінченням терміну зберігання».
Згідно з частинами першою та другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Положеннями статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
На переконання суду, питання, що можуть вплинути на результат розгляду справи, судом розглянуто та надано їм оцінку повною мірою.
Сторонами суду не наведено інших специфічних, доречних та важливих аргументів, які суд зобов`язаний оцінити, виконуючи свої зобов`язання щодо пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
З урахуванням зазначеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, робить висновок, що в задоволенні позову необхідно відмовити.
Зважаючи на відмову у задоволенні позову, питання про розподіл судових витрат судом не вирішується.
Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України,
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повне рішення складено 01.05.2025.

Суддя Р.З. Голобутовський