Справа № 160/28811/24
Суддя: Коршун А.О.
Дата ухвалення: 2025-04-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
Третій апеляційний адміністративний суд
у складі колегії суддів: головуючого - судді Коршуна А.О. (доповідач),
суддів: Чепурнова Д.В., Сафронової С.В.,
ознайомившись з апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області
до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області
Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області
про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.12.2024р. у справі №160/28811/24 адміністративний позов задоволено частково.

Відповідач Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області, не погодившись із вищезазначеним рішенням суду, 03.04.2025р. за допомогою системи «Електронний суд» подало безпосередньо до суду апеляційної інстанції апеляційну скаргу, в якій також міститься клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження, яку було зареєстровано судом апеляційної інстанції 04.04.2025р. передано судді доповідачу 07.04.2025р.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 14.04.2025р. у справі №160/28811/24 визнано неповажними причини пропуску апеляційного оскарження, які зазначено Головним управлінням Пенсійного фонду України у Київській області в апеляційній скарзі на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.12.2024р. у справі №160/28811/24, апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.12.2024р. у справі №160/28811/24 залишено без руху та заявнику апеляційної скарги надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме: - надати суду апеляційної інстанції заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження за період з 13.01.2025р. по 03.04.2025р., у якому зазначити причини пропуску цього строку та надати належні та допустимі докази на обґрунтування цих поважних причин; - надати суду апеляційної інстанції документ про сплату судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 1453,44грн.

Враховуючи, що відповідач зареєстрував електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (далі - ЄСІТС), апеляційну скаргу подав через систему «Електронний суд», вручення Головному управлінню Пенсійного фонду України у Київській області копії ухвали Третього апеляційного адміністративного суду від 14.04.2025р. у цій справі про залишення апеляційної скарги без руху шляхом направлення в електронній формі до електронного кабінету заявника апеляційної скарги в ЄСІТС, є належним способом направлення копії ухвали для виконання.

Беручи до уваги час та дату доставлення заявнику апеляційної скарги копії ухвали суду апеляційної інстанції від 14.04.2025р. 19:39 14.04.2025р., останнім днем наданого судом строку на усунення недоліків апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції у цій справі, з урахуванням положень ч.6 ст.251 КАС України, є 25.04.2024р.

23.04.2025р. судом апеляційної інстанції зареєстровано клопотання Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про поновлення строку апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції у даній справі, яке подано на виконання ухвали Третього апеляційного адміністративного суду від 14.04.2025р. у справі №160/28811/24.

Клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, мотивовано тим, що у зв`язку із введенням на території України воєнного стану та постійне перебування в умовах, які перешкоджають роботі всіх структурних підрозділів і тому управління просить визнати поважними причини пропуску строку на апеляційне оскарження, при цьому у клопотанні не зазначає інших поважних причин пропуску строку звернення до суду, ніж ті, що були зазначені у апеляційній скарзі.

25.04.2025р. до суду апеляційної інстанції надійшло від позивача заперечення проти задоволення клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження рішення суду від 13.12.2024р., у якому зазначає, що « …Апелянт звернувся з апеляційною скаргою лише 03.04.2025р. Майже через 4 місяці після винесення рішення та направлення його до Електронного кабінету апелянта.

Окрім того, всі ми знаємо про повномасштабну війну, в якій Україна проти волі приймає участь і всіма силами намагається припинити кровопролиття. І при цьому, маніпулювання такими подіями є занадто низько для поновлення строків. Це по-перше.

По-друге, повномасштабна війна триває з 24.02.2022р. і в укриття працівники апелянта, напевно, спускаються з того самого часу, тобто, вже більше як 3 роки. Навіть в шкільних укриттях діти продовжують займатись, не кажучи вже про державні органи, які мають можливість працювати завдяки швидкісному Інтернету та обладнаним приміщенням для укриття. Це не перші місяці, коли укриття знаходитись в занедбаному стані. І це якщо дійсно працівники апелянти спускаються в укриття під час повітряної тривоги, а не продовжують сидіти на своїх місцях і не робити свою роботу «прикриваючись» повітряною тривогою.

По-третє. Своїми діями апелянт підриває таких понять як «сталість судового рішення» та «правомірні очікування». Кожна сторона, яка добросовісно користується наданими законом процесуальними правами, зобов`язана слідкувати за перебігом розгляду справи учасником якої вона є, зобов`язана утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, відповідно до постанови КГС ВС від 06.03.2019 року у справі №910/189/14.

Тому, вважаю неповажною причину пропуску строку апелянтом на апеляційне оскарження та прошу відмовити у відкритті апеляційного провадження через неповажність причини пропуску строку на апеляційне оскарження».

Вирішуючи клопотання відповідача про поновлення строку, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Посилання заявника апеляційної скарги у клопотанні на введений на території України воєнний стан, то з огляду на положення Закону України «Про правовий режим воєнного стану» (зокрема положення ст.8 цього Закону), сам факт введення воєнного стану на території України не може бути визнаний поважною причиною для невиконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху щодо сплати судового збору для органу державної влади, за відсутності відповідних обґрунтувань та доказів того, як саме введення воєнного стану, вплинуло на роботу цього державного органу та на можливість виконання заявником апеляційної скарги зобов`язань діяти вчасно та в належний спосіб у даному випадку подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції у цій справі у встановлений с строк.

Колегія суддів звертає увагу, що Укази Президента України стосуються лише введення/продовження воєнного стану в Україні, і не містять будь-яких змін щодо строків розгляду справ, інших процесуальних строків .

Крім того, суд апеляційної інстанції зауважує, що до КАС України не вносилось змін щодо перебігу процесуальних строків під час дії воєнного стану на території України.

Відповідно до ст.8 КАС України усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.

У пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини «Лелас проти Хорватії» Суд звертав увагу на те, що «держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Іншими словами, ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу».

У справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини «... підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок … і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси…».

У справі «Осовська та інші проти України»: відступ від принципу юридичної визначеності може бути виправданим лише коли він обумовлений особливими та непереборними обставинами «…..Повноваження національних судів щодо вирішення питання про поновлення строку на апеляційне оскарження не є необмеженими. Національні суди зобов`язані навести підстави. У кожній справі суди мають перевірити, чи можуть підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження виправдати втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує свободу розсуду судів щодо часу або підстав для поновлення строків…..»

Тобто, виходячи з принципу «належного урядування», державні органи загалом, зобов`язати діяти вчасно та в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

Колегія суддів вважає, що відповідачем не виконано вимоги ухвали Третього апеляційного суду від 14.04.2025р. у цій справі, оскільки не наведено причин, які об`єктивно перешкоджали йому подати апеляційну скаргу з дати винесення рішення (13.12.2024р.) до дати подання апеляційної скарги (03.04.2025р.), а зазначенні у клопотанні причини пропуску строку апеляційного оскарження не можуть бути визнані поважною причиною пропуску строку і бути підставою для поновлення строку апеляційного оскарження.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнанні судом неповажними.

Приймаючи до уваги вищенаведене колегія суддів вважає, що відповідно до п.4 ч.1 ст.299 КАС України необхідно відмовити відповідачу у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.12.2024р. у справі №160/28811/24.

На підставі викладеного, керуючись п. 4 ч. 1 ст. 299, 321 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати неповажними причини пропуску апеляційного оскарження, які зазначено Головним управлінням Пенсійного фонду України у Київській області у клопотанні про поновлення строку апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції у даній справі, яке 23.04.2025р. подано на виконання ухвали Третього апеляційного адміністративного суду від 14.04.2025р. у справі №160/28811/24.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.12.2024р. у справі №160/28811/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області, Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції в порядку та строки встановлені ст. 329-331 КАС України.

Головуючий - суддя А.О. Коршун

суддя Д.В. Чепурнов

суддя С.В. Сафронова