Справа № 520/29816/24
Суддя: Садова М.І.
Дата ухвалення: 2025-04-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 квітня 2025 року Справа № 520/29816/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Садової М.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні в місті Харкові в приміщенні суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

у с т а н о в и в :

позивач звернувся до суду із адміністративним позовом до відповідача у якому просить: - визнати протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_2 , щодо не виключення старшого лейтенанта запасу 1 розряду ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 з військового обліку; - зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 виключити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , з військового обліку військово-обліковому документі № НОМЕР_1 від 20 червня 2024 року.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що він 25.12.2020 досяг граничного віку перебування в запасі як особи молодшого офіцерського складу, а законодавство на той час встановлювало граничний вік перебування молодшого офіцерського складу у запасі - 45 років. 02.09.2024 дізнався про порушення його прав шляхом відмови у виключенні з військового обліку. Просить позов задовольнити.

Відповідачем подано до суду відзив, який містить заперечення на позов. Наводить аргументи про те, що ОСОБА_1 перебуває на військовому обліку з 23.03.2006, що підтверджується документами. Згідно із Законом України «Про військовий обов`язок і військову службу», офіцери запасу поділяються на розряди за віком. Молодший офіцерський склад першого розряду переходить до другого після 45 років, а граничний вік перебування у запасі - 60 років. На момент 01.01.2021 ці норми були чинними. Відповідно до статті 37 цього закону, військовий облік припиняється у випадках смерті, втрати громадянства, непридатності до служби або досягнення граничного віку. Підстав для виключення ОСОБА_1 немає, оскільки він не досяг відповідного віку.

Позивачем подано до суду відповідь на відзив. Наводить аргументи про те, що ОСОБА_1 досяг 45-річного віку ІНФОРМАЦІЯ_5 , а законодавство на той час встановлювало граничний вік перебування молодшого офіцерського складу у запасі - 45 років. Згідно з порядком ведення військового обліку, виключення мало відбутися з 1 січня 2021 року. Однак 02.09.2024 ІНФОРМАЦІЯ_2 відмовив у виключенні, не пояснивши правові підстави. Відповідач вказує, що нині граничний вік - 60 років, але ці норми не можуть поширюватися на правовідносини, що виникли ще 01.01.2021. Аргумент про перехід молодшого офіцерського складу з першого розряду до другого не обґрунтований, оскільки чинне законодавство такого механізму не передбачає.

Відповідачем подано до суду заперечення на відповідь на відзив. Наводить аргументи про те, що згідно з ч.3 ст.28 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» офіцери запасу поділяються на розряди за віком: Перший розряд: молодший офіцерський склад до 45 років, старший до 50-60 років залежно від звання. Другий розряд: молодший та старший офіцерський склад до 60 років, вищий до 65 років. Граничний вік перебування в запасі другого розряду також є граничним віком у військовому резерві. Згідно з ч.6 ст.37 цього Закону, виключенню з військового обліку підлягають громадяни України, які досягли граничного віку перебування в запасі. Це положення не змінилося станом на 01.01.2021 та до теперішнього часу.

Ухвалою суду від 04.11.2024 адміністративний позов було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків, які викладені у мотивувальній частині ухвали суду.

Ухвалою суду від 27.11.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін.

Відтак розгляд і вирішення адміністративної справи проводиться за правилами письмового провадження на підставі матеріалів справи.

Відповідно до вимог частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши дійсні обставини справи та перевіривши їх доказами, суд прийшов до наступного з огляду на таке.

Суд установив, позивач старший лейтенант запасу ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , перебуває на військовому обліку офіцерів запасу в ІНФОРМАЦІЯ_2 з 23.03.2006 по теперішній час.

21.02.2024 адвокат Грянік О.В. направив запит до ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо виключення ОСОБА_1 з військового обліку. У відповідь було зазначено, що його не виключено.

14.08.2024 ОСОБА_1 подав заяву про виключення через досягнення граничного віку, але 02.09.2024 отримав відповідь, що немає законних підстав для цього.

Не погоджуючись з наведеним, позивач звернувся до суду.

Загальні засади проходження в Україні військової служби визначені Законом України «Про військовий обов`язок і військову службу».

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону № 2232-XII захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України є конституційним обов`язком громадян України.

За змістом частини 3 статті 1 Закону № 2232-XII військовий обов`язок включає в себе підготовку громадян до військової служби, взяття громадян на військовий облік, прийняття в добровільному порядку (за контрактом) та призов (направлення) на військову службу, проходження військової служби, виконання військового обов`язку в запасі, проходження служби у військовому резерві, дотримання правил військового обліку.

Відповідно до частини 9 статті 1 Закону № 2232-XII щодо військового обов`язку громадяни України поділяються на такі категорії:

допризовники - особи, які підлягають взяттю на військовий облік;

призовники - особи, які взяті на військовий облік;

військовослужбовці - особи, які проходять військову службу;

військовозобов`язані - особи, які перебувають у запасі для комплектування Збройних Сил України та інших військових формувань на особливий період, а також для виконання робіт із забезпечення оборони держави;

резервісти - особи, які проходять службу у військовому резерві Збройних Сил України, інших військових формувань і призначені для їх комплектування у мирний час та в особливий період.

Призовникам, військовозобов`язаним, резервістам та військовослужбовцям оформлюється та видається військово-обліковий документ, який є документом, що визначає належність його власника до виконання військового обов`язку.

Відповідно до частини 1 статті 33 Закону № 2232-XII військовий облік громадян України поділяється на облік призовників, військовозобов`язаних та резервістів.

Відповідно до пункту 1 Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2022 № 1487 (далі Порядок № 1487), цей Порядок визначає механізм організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів (далі - військовий облік) центральними і місцевими органами виконавчої влади, іншими державними органами (далі - державні органи), органами місцевого самоврядування, органами військового управління (органами управління), військовими частинами (підрозділами) Збройних Сил та інших утворених відповідно до законів України військових формувань та правоохоронних органів спеціального призначення, територіальними центрами комплектування та соціальної підтримки, підприємствами, установами та організаціями, закладами освіти, закладами охорони здоров`я незалежно від підпорядкування і форми власності (далі - підприємства, установи та організації), а також визначає особливості ведення військового обліку громадян України, які постійно або тимчасово перебувають за кордоном.

За змістом пункту 3 Порядку № 1487 військовий облік ведеться з метою визначення наявних людських мобілізаційних ресурсів та їх накопичення для забезпечення повного та якісного укомплектування Збройних Сил, інших утворених відповідно до законів України військових формувань та правоохоронних органів спеціального призначення (далі - інші військові формування) особовим складом у мирний час та в особливий період.

Відповідно до пункту 22 Порядку № 1487 взяття на військовий облік, зняття та виключення з військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів у районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки, органах СБУ, відповідних підрозділах розвідувальних органів здійснюється відповідно до Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу».

За змістом частини 1 статті 27 Закону № 2232-XII у запас Збройних Сил України та інших військових формувань зараховуються громадяни України, які придатні за станом здоров`я до проходження військової служби в мирний або воєнний час і не досягли граничного віку перебування в запасі. Вони перебувають на військовому обліку в відповідних районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки та відповідних органах інших військових формувань.

За змістом пункту 4 частини 6 статті 37 Закону № 2232-XII (в редакції станом на 25.12.2020, тобто станом на досягнення апелянтом 45-річного віку) виключенню з військового обліку у районних (міських) військових комісаріатах (військовозобов`язаних Служби безпеки України у Центральному управлінні або регіональних органах Служби безпеки України, військовозобов`язаних Служби зовнішньої розвідки України у відповідному підрозділі Служби зовнішньої розвідки України) підлягають, зокрема, громадяни України, які досягли граничного віку перебування в запасі.

Згідно з частиною 1 статті 28 Закону № 2232-XII (в редакції станом на 25.12.2020) запас військовозобов`язаних поділяється на два розряди, що встановлюються залежно від віку військовозобов`язаних.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 має звання старшого лейтенанта.

Відповідно до частини 3 статті 28 Закону № 2232-XII (в редакції станом на 25.12.2020) особи офіцерського складу, які перебувають у запасі, поділяються на розряди за віком: 1) перший розряд:

молодший офіцерський склад - до 45 років;старший офіцерський склад: майор (капітан 3 рангу), підполковник (капітан 2 рангу) - до 50 років; полковник (капітан 1 рангу) - до 55 років; вищий офіцерський склад - до 60 років; 2) другий розряд: молодший та старший офіцерський склад - до 60 років; вищий офіцерський склад - до 65 років.

Положеннями частини 4 статті 28 Закону № 2232-XII (в редакції станом на 25.12.2020) передбачено, що граничний вік перебування в запасі другого розряду є граничним віком перебування в запасі та у військовому резерві.

Із вищезазначеного можна зробити висновок, що станом на 25.12.2020 законодавством було передбачало, що граничним віком перебування в запасі особи молодшого офіцерського складу, є 60 років, а не 45 років.

За змістом пункту 4 частини 6 статті 37 Закону № 2232-XII (в редакції станом на 21.02.2024, тобто на дату звернення позивача із заявою до ІНФОРМАЦІЯ_6 ) виключенню з військового обліку у районних (міських) військових комісаріатах (військовозобов`язаних Служби безпеки України у Центральному управлінні або регіональних органах Служби безпеки України, військовозобов`язаних Служби зовнішньої розвідки України у відповідному підрозділі Служби зовнішньої розвідки України) підлягають, зокрема, громадяни України, які досягли граничного віку перебування в запасі.

Згідно з частиною 1 статті 28 Закону № 2232-XII (в редакції станом на 21.02.2024) запас військовозобов`язаних поділяється на два розряди, що встановлюються залежно від віку військовозобов`язаних.

Відповідно до частини 3 статті 28 Закону № 2232-XII (в редакції станом на 21.02.2024) особи офіцерського складу, які перебувають у запасі, поділяються на розряди за віком: 1) перший розряд:молодший офіцерський склад - до 45 років; старший офіцерський склад: майор (капітан 3 рангу), підполковник (капітан 2 рангу) - до 50 років; полковник (капітан 1 рангу) - до 55 років;

вищий офіцерський склад - до 60 років; 2) другий розряд: молодший та старший офіцерський склад - до 60 років; вищий офіцерський склад - до 65 років.

За змістом частини 4 статті 28 Закону № 2232-XII (в редакції станом на 21.02.2024) передбачено, що граничний вік перебування в запасі другого розряду є граничним віком перебування в запасі.

Отже, з огляду на вищевикладене, можна зробити висновок, законодавчі норми щодо граничного віку перебування в запасі змін не зазнали, тобто як станом на 25.12.2020, так і станом на 21.02.2024 граничним віком перебування в запасі особи молодшого офіцерського складу є 60 років, якого позивач не досягнув.

Посилання позивача на те, що відповідач повинен був виключити його з військового обліку у зв`язку з досягненням граничного віку перебування в запасі (45 років) суд вважає необґрунтованими враховуючи вищезазначене.

Твердження позивача про незаконне переведення його з 1 розряду до 2 розряду за віком осіб офіцерського складу, які перебувають в запасі, суд вважає безпідставними, оскільки під час судового розгляду даної обставини встановлено не було, а позивачем на підтвердження цих тверджень будь-яких доказів не надано.

Суд також враховує інші аргументи та доводи позивача, зазначені у позові, однак зауважує, що вони не мають визначального впливу на правильне вирішення судом позовних вимог у спірних правовідносинах, оскільки встановлені судом обставини є самостійними та достатніми підставами для прийняття рішення по суті спору про відмову у задоволенні позову.

За приписами ч. 1 та ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на вказане вище та встановлені судом обставини, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову.

У відповідності до ст. 139 КАС України судові витрати понесені позивачем покласти на останнього.

Керуючись ст. ст. 243-246, 250, 255, 257-262, 295, 297 КАС України, суд, -

у х в а л и в :

у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Судові витрати понесені позивачем ОСОБА_1 покласти на позивача.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

позивач ОСОБА_1 , місце проживання АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ;

відповідач ІНФОРМАЦІЯ_7 , місцезнаходження АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_3 .

Повне судове рішення складено та підписано суддею 28.04.2025.

Суддя М. І. Садова