Справа № 520/35697/24
Суддя: Русанова В.Б.
Дата ухвалення: 2025-04-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

30 квітня 2025 р.Справа № 520/35697/24
Суддя Другого апеляційного адміністративного суду Русанова В.Б., розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів: Калиновського В.А., Бегунца А.О., Присяжнюк О.В. по справі 520/35697/24

за позовом ОСОБА_1

до Харківського окружного адміністративного суду

про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Другого апеляційного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за апеляційною скаргою Харківського окружного адміністративного суду на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 04.03.2025 по справі № 520/35697/24.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи №520/35697/24 між суддями Другого апеляційного адміністративного суду від 04.04.2025 року визначено склад колегії суддів: головуючий суддя Калиновський В.А., судді: Бегунц А.О., Русанова В.Б.

У зв`язку з перебуванням на навчанні судді Русанової В.Б., проведено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями Другого апеляційного адміністративного суду, за наслідками якого визначено склад колегії суддів: головуючий суддя Калиновський В.А., судді: Бегунц А.О., Присяжнюк О.В.

29.04.2025 до Другого апеляційного адміністративного суду від ОСОБА_1 надійшла заява про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді - Калиновського В.А., суддів Бегунца А.О., Присяжнюк О.В.

В обґрунтування заяви посилається на порушення суддями принципу неупередженості та об`єктивності розгляду справи, що є підставою для їх відводу, відповідно до п. 4. ч. 1 ст. 36 КАС України та зазначає про порушення суддями вимог КАС України при здійсненні апеляційного провадження.

Так, ОСОБА_1 зазначає, що ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 08.04.2025 апеляційну скаргу по справі № 520/35697/24 залишено без руху та надано скаржнику строк на усунення недоліків - 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

В свою чергу, після спливу більше ніж десяти днів ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 21.04.2025 апеляційну скаргу повторно залишено без руху та надано строк для усунення недоліків - 5 днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Вважає, що законодавцем не надано право суду апеляційної інстанції двічі залишати апеляційну скаргу, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, без руху для усунення недоліків з наданням строку, який перевищує десять днів з дня вручення копії даної ухвали і складає п`ятнадцять днів.

Вказані обставини, на думку заявника, викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності суддів.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 30.04.2025 визнано заявлений ОСОБА_1 відвід колегії суддів Другого апеляційного адміністративного суду: Калиновського В.А., Бегунца А.О., Присяжнюк О.В. у справі №520/35697/24 необґрунтованим. Передано справу №520/35697/24 для вирішення питання про відвід іншим складом суду у порядку, встановленому ч.1 ст.31 КАС України.

Відповідно до ч. 4 ст. 40 КАС України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Матеріали справи та заяву про відвід передано судді Русановій В.Б. 30.04.2025.

Перевіривши матеріали справи, доводи заяви ОСОБА_1 , докази по справі, необхідно зазначити наступне.

Відповідно до ст. 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи: 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син. дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім і або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 3 1 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Згідно з ч. 3 ст. 39 КАС України відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Суд ухвалою залишає заяву про відвід, яка повторно подана з тих самих підстав, без розгляду.

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи. У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» зазначено, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду». Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного». Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими».

Так, мотиви заявника в заяві про відвід суддів фактично зводяться до незгоди з процесуальним рішенням суду щодо повторного залишення без руху апеляційної скарги та наданням строку на усунення недоліків, що перевищує максимальний строк, встановлений КАС України.

Разом з тим, наведені у заяві про відвід колегії суддів обставини не можуть слугувати підставами для відведення суддів як такі, що викликають сумнів у їх неупередженості, оскільки положеннями ч. 4 ст. 36 КАС України імперативно визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відтак, сумнів у неупередженості суддів у зв`язку із вчиненням процесуальних дій не є чинником, що може свідчити про упередженість та необ`єктивність суду.

Інших підстав, які б свідчили про особисту упередженість суддів Калиновського В.А., Бегунца А.О., Присяжнюк О.В. або необ`єктивність під час розгляду справи № 520/35697/24 заявником не наведено, а судом не встановлено.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) свідчить, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність.

У рішенні від 09 листопада 2006 року в справі «Білуха проти України», заява N33949/02 ЄСПЛ з посиланням на його усталену практику вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед іншого, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (пункт 49).

Стосовно об`єктивного критерію ЄСПЛ указує на те, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (пункт 52).

Отже, не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить лише припущення про існування відповідних обставин, непідтверджених належними і допустимими доказами. Таким чином, відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Разом з тим, викладені заявником обставини не свідчать про наявність обґрунтованих підстав для відводу колегії суддів та не підтверджують пряму чи опосередковану заінтересованість суддів в результаті розгляду даної справи.

Таким чином, суддя дійшов висновку, що заява про відвід суддів не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 36, 40 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Другого апеляційного адміністративного суду: Калиновського В.А., Бегунца А.О., Присяжнюк О.В. - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Русанова В.Б.