Справа № 420/12214/25
Суддя: Радчук А.А.
Дата ухвалення: 2025-04-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

28 квітня 2025 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Радчук А.А., вивчивши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Цивілізація ЛТД» до Головного управління ДПС в Одеській області, про скасування податкового повідомлення-рішення,-

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Цивілізація ЛТД» до Головного управління ДПС в Одеській област, в якому позивач просить скасувати податкове повідомлення рішення від 11.01.2024 року №1612/15-32-04-06 у повному обсязі.

Згідно п.п. ч. 1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Розглянувши зміст позовної заяви та доданих до неї матеріалів, суддя встановив наявність підстав для залишення позову без руху, оскільки позов поданий із порушенням вимог встановлених ст. 160, 161 КАС України.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно ч. 2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

При цьому слід зазначити, що при зверненні до суду позивачу необхідно обирати такий спосіб захисту, який би міг відновити його становище та захистити порушене, на його думку право. Застосування конкретного способу захисту права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулась особа, так і від характеру його порушення. З цією метою суд повинен з`ясувати характер спірних відносин (предмет та підстави позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

Так, обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено на позивача, саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в статті 160 КАС України.

Тобто, визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору. Аналогічні правові висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 31.10.2018 року у справі № 826/16958/17.

У поданій позовній заяві позивач просить суд, скасувати податкове повідомлення рішення від 11.01.2024 року №1612/15-32-04-06 у повному обсязі.

При цьому, ч. 1 ст. 5 КАС України не передбачений такий спосіб захисту як скасування індивідуального акта чи окремих його положень без визнання його протиправним.

Наведене свідчить про недотримання позивачем вимог ст. 160 КАС України.

Також, згідно з ч. 1 ст. 160 КАС України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

У тексті позовної заяви позивач зазначив ціну позову 139149,82 грн.

Між тим, податковим повідомленням рішенням від 11.01.2024 року №1612/15-32-04-06, яке оскаржує позивач, нараховано штрафні санкціїу розмірі 84652,41 грн.

Отже, інформація щодо ціни позову та документи додані до позовної заяви, зокрема податкове повідомлення від 11.01.2024 року №1612/15-32-04-06, не кореспондуються між собою, а тому суд вважає, що зазначені у позові відомості не містять послідовності та логічної цілісності по відношенню до фактичних обставин справи.

Вищенаведене свідчить про недотримання позивачем вимог п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України, у зв`язку з чим позивачу в порядку усунення недоліків необхідно викласти позовну заяву в новій редакції.

Частинами 1-2 статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У свою чергу частиною 3 статті 122 КАС України передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, відповідно до частини 4 статті 122 КАС України, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

У поданому позові позивачем заявлено позовні вимоги щодо скасування податкового повідомлення-рішення від 11.01.2024 року №1612/15-32-04-06.

При цьому, позовна заява подана до суду 22.04.2025 року (дата формування документа в системі «Електронний Суд»).

З позовної заяви вбачається, що позивач скористався досудовим порядком вирішення спору шляхом направлення 27.03.2024 року на адресу ДПС України скарги на податкове повідомлення-рішення №1612/15-32-04-06.

18 квітня 2024 року ТОВ Цивілізація ЛТД отримало рішення ДПС України від 18.04.2024 року про залишення скарги без розгляду.

Отже, відповідно до копії рішення ДПС України від 18.04.2024 року скарга ТОВ Цивілізація ЛТД розглянута по суті не була. Між тим, у вказаному рішенні повідомлено про можливість звернення до ДПС України із заявою про поновлення строку на подання скарги.

Надалі, позивачем подано скаргу від 27.03.2024 року на податкове повідомлення рішення №1612/15-32-04-06 від 11.01.2024 року разом з клопотанням про поновлення строку на подання скарги в адміністративному порядку.

Дана скаргу ДПС України отримано 04.06.2024 року за вх. ДПС № 22450/6.

Рішенням ДПС України від 21.06.2024 року подана 04.06.2024 року скарга разом з клопотання про поновлення строку також була залишена без розгляду.

Позивач стверджує, що рішення ДПС України від 21.06.2024 року товариство вчасно не отримало, та ознайомилось з ним лише 27.01.2025 року, отримавши листа від ДПС України на запит щодо стану розгляду скарги.

Вирішуючи питання щодо дотримання позивачем строку звернення до суду, суд керується наступним.

Відповідно до статті 56 Податкового кодексу України (далі ПК України) рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

У разі якщо платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов`язання або прийняв будь-яке інше рішення, що суперечить законодавству або виходить за межі повноважень контролюючого органу, встановлених цим Кодексом або іншими законами України, такий платник має право звернутися із скаргою про перегляд цього рішення до контролюючого органу вищого рівня (п. 56.2 статті 56).

Скарга подається до контролюючого органу вищого рівня у письмовій або електронній формі засобами електронного зв`язку (за потреби - з належним чином засвідченими копіями документів, розрахунками та доказами, які платник податків вважає за потрібне надати з урахуванням вимог пункту 44.6 статті 44 цього Кодексу) протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу, що оскаржується.

Протягом шести місяців з дати закінчення строку, встановленого абзацом першим цього пункту, платник податків має право подати скаргу разом з клопотанням про поновлення пропущеного строку на подання скарги в адміністративному порядку та копіями підтверджуючих документів поважності причин його пропуску (за наявності). У скарзі може міститися клопотання про поновлення пропущеного строку на подання скарги в адміністративному порядку. Контролюючий орган вищого рівня, розглядаючи клопотання платника податків, поновлює пропущений строк на подання скарги в адміністративному порядку, якщо визнає причини його пропуску поважними (п. 56.3 статті 56).

У разі прийняття контролюючим органом вищого рівня рішення про відмову платнику податків у поновленні пропущеного строку на подання скарги в адміністративному порядку або порушення платником податків вимог пункту 56.3 цієї статті (крім випадків, коли платником податків було подано клопотання про поновлення пропущеного строку на подання скарги в адміністративному порядку), подані платником податків скарги не розглядаються та повертаються йому із зазначенням причин повернення (п. 56.7 статті 56).

Контролюючий орган, який розглядає скаргу платника податків, зобов`язаний прийняти вмотивоване рішення та надіслати його протягом 20 календарних днів, наступних за днем отримання скарги, на адресу платника податків засобами поштового зв`язку (з повідомленням про вручення) чи електронного зв`язку (з дотриманням вимог, визначених пунктом 42.4 статті 42 цього Кодексу) або надати йому під розписку (п. 56.7 статті 56).

Керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу може прийняти рішення про продовження строку розгляду скарги платника податків понад 20-денний строк, визначений у пункті 56.8 цієї статті, але не більше 60 календарних днів, та письмово або в електронній формі засобами електронного зв`язку (з дотриманням вимог, визначених пунктом 42.4 статті 42 цього Кодексу) повідомити про це платника податків до закінчення строку, визначеного у пункті 56.8 цієї статті (п. 56.8 статті 56).

За таких обставин, враховуючи відсутність у додатках до позовної заяви доказів отримання позивачем рішення від 21.06.2024 року за результатами розгляду його скарги від 27.03.2024 року на податкове повідомлення рішення №1612/15-32-04-06 від 11.01.2024 року разом з клопотанням про поновлення строку на подання скарги в адміністративному порядку у строк, встановлений пунктами 56.7, 56.8 статті 56 ПК України, при вирішенні питання щодо строку звернення до суду з даним позовом застосуванню підлягає абз. 2 ч. 4 ст. 122 КАС України.

Таким чином, відлік процесуального строку для оскарження податкового повідомлення-рішення №1612/15-32-04-06 від 11.01.2024 року в судовому порядку має розпочинатися саме з дати звернення позивача до ДПС України із скаргою на це рішення та заявою про поновлення строку, тобто з 04.06.2024 року.

Відповідно шестимісячний строк спливає 04.12.2024 року.

Позов до суду подано 22.04.2025 року, тобто з пропуском шестимісячного строку.

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Суддя зазначає, що до позовної заяви позивачем не додано заяву про поновлення строку звернення до суду з доказами поважності причин його пропуску.

Відповідно ч.ч. 1-2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На підставі викладеного суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та повідомляє, що недоліки адміністративного позову необхідного усунути шляхом надання:

позовної заяви, оформленої відповідно до вимог ст.ст. 5, 160 КАС України, а саме, правильно сформулювавши позовні вимоги та зазначивши правильну ціну позову;

заяви про поновлення строку для звернення до суду з доказами поважності причин його пропуску.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 122, 160, 161, 169 КАС України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Цивілізація ЛТД» до Головного управління ДПС в Одеській області, про скасування податкового повідомлення-рішення залишити без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою та повідомити про необхідність усунути недоліки позовної заяви в десятиденний строк з моменту отримання вказаної ухвали та роз`яснити, що в іншому випадку в строки, передбачені ч. 5 ст. 169 КАС України, позов буде повернутий позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.А. Радчук