Справа № 240/21552/24
Суддя: Окис Тетяна Олександрівна
Дата ухвалення: 2025-04-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2025 року м. Житомир справа № 240/21552/24

категорія 108120000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Окис Т.О., розглянувши в електронній формі у порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) справу за позовом Державної установи "Житомирська виправна колонія (№4)" до Північного офісу Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку,

установив:

05 листопада 2024 року Державна установа «Житомирська виправна колонія №4» (далі позивач, ДП «ЖВК №4») звернулася у суд з позовом до Північного офісу Державної аудиторської служби України (далі відповідач, Офіс), у якому просить визнати протиправними та скасувати висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області (далі Управління) про результати моніторингу закупівлі робіт код ДК 021:2015: 45454000-4 Реконструкція) «Реконструкція дільниці посиленого контролю літ. «З» під відокремлену будівлю для розміщення сектору для екстрадованих (переданих) осіб за адресою: м. Житомир проспект Незалежності, 172», оголошення UA-2024-08-21-006818-a.

На обґрунтування позовних вимог зазначає, що жодна норма Закону України «Про публічні закупівлі» та Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року №1178 (далі Особливості) не встановлює замовнику обов`язку щодо розроблення технічного завдання у відповідності до Настанови з визначення вартості будівництва, затвердженої наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01 листопада 2021 року № 281 (далі Настанова). З огляду на зазначене вважає, що надання замовником технічного завдання у формі відомості обсягів ресурсів у вигляді локальних кошторисів, жодним чином не порушує вимог статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі». Крім того, невідповідність тендерної документації пункту 28 Особливостей, пункту 3 частини 2 статті 22, частині 1 статті 23 Закону України «Про публічні закупівлі» та не врахування норми абзацу 3 пункту 5.1 розділу V Настанови, на переконання позивача, не мало наслідком ускладнення для учасників тендеру в процесі складання договірної ціни та локальних кошторисів.

Наголошує, що технічне завдання складене без виділення матеріалів, а лише щодо переліку робіт, які потрібно виконати. Саме тому придбання сідельного регулювального двохходового клапана «Danfoss» VF 2 DN 20; (маса=0,054) та електропривода AMV 435; (маса=0,054) для їх встановлення закладено в Технічному завданні у пункті 339 «Клапани 2-ходові 20 мм [[електричний або електромагнiтний привiд]] (VF 2 з електроприводом AMV 435)». Надання учасником локального кошторису, який містить види, обсяги робіт та матеріали, на переконання позивача, не є порушенням тендерного законодавства.

Також зауважує, що:

- виконання робіт з «Розбирання дорожніх покриттів цементних» (ресурсна елементна кошторисна норма КБ27-67-5), в кількості 1,408 м3 буде здійснюватися без екскаватора одноковшевого дизельного на гусеничному ходу, місткість ковша 0,65 м3 та без застосування бульдозера, потужністю 79 кВт [108 к.с.], оскільки ТОВ «Тетерів-Будпроект» в процесі огляду об`єкта прийняло рішення, що названий об`єм розбирання дорожніх покриттів є невеликим і не має фізичної можливості завести габаритний екскаватор та бульдозер у вузьку ділянку, тому його застосування є недоцільним. Таке розбирання буде виконуватись вручну, що не порушує технології виконання робіт;

- виконання робіт з «Розбирання дорожніх покриттів та основ асфальтобетонних» та «Розбирання дорожніх покриттів та основ асфальтобетонних (вимощення)» (ресурсна елементна кошторисна норма КБ27-67-4), в кількості 25,9 м3 буде здійснюватися без автогрейдера середнього типу, потужність 99кВт [135 к.с.], а виконання робіт з «Розбирання дорожніх покриттів та основ щебеневих» та «Розбирання дорожніх покриттів та основ щебеневих (вимощення)» (ресурсна елементна кошторисна норма КБ27-67-2) в кількості 83,4 м3 буде здійснюватися без трактора на гусеничному ходу, потужність 59 кВт [80 к.с.] та без застосування автогрейдера середнього типу, потужність 99кВт [135 к.с.], оскільки у підприємства є власний екскаватор-навантажувач JCB 3CX, який призначений для виконання земляних та вантажних робіт, у тому числі для роботи з ґрунтом та демонтажу асфальту та бетону, тобто включає функції і автогрейдера і трактора, тому підряднику немає потреби застосовувати різні одиниці техніки, які виконують одну і ту ж технологічну функцію;

- виконання робіт «Монтаж покрівельного покриття з профільованого листа при висоті будівлі до 25 м» (ресурсна елементна кошторисна норма КБ9-42-1) в кількості 902 м2 буде здійснюватися без кранів козлових при роботі на монтажі технологічного устаткування, вантажопідйомність 32 т, без застосування кранів на гусеничному ходу, вантажопідйомність 40 т та без застосування електричних печей для сушіння зварювальних матеріалів з регулюванням температури у межах 80-500 град. С, оскільки ТОВ «Тетерів-Будпроект» має в наявності автокран 10-20Т-С, який є краном на автомобільному ходу і буде використовуватися при монтажу покрівельного покриття з профільованого листа, і може виконувати ті ж функції, що і кран козловий і кран на гусеничному ходу. Застосування електричних печей для сушіння зварювальних матеріалів (в даному випадку електродів) ТОВ «Тетерів-Будпроект» не буде використовувати, оскільки для кріплення будуть використовуватися саморізи, які не потребують сушіння в електричних печах;

- виконання робіт з «Розроблення ґрунту з навантаженням на автомобілі-самоскиди екскаваторами одноковшовими дизельними на пневмоколісному ходу з ковшом місткістю 0,25 м3, група ґрунтів 1(зайвого грунта)» (ресурсна елементна кошторисна норма КБ1-18-4) в кількості 30,2 м3 та виконання робіт з «Засипка траншей і котлованів бульдозерами потужністю 59 кВт [80 к.с.] з переміщенням ґрунту до 5 м, група ґрунтів 2» (ресурсна елементна кошторисна норма КБ1-27-2) в кількості 5,8 м3 та «Розроблення ґрунту з навантаженням на автомобілі-самоскиди екскаваторами одноковшовими дизельними на пневмоколісному ходу з ковшом місткістю 0,25 м3, група ґрунтів 2» (ресурсна елементна кошторисна норма КБ1-18-5) в кількості 6 м3 буде здійснюватися без екскаватора одноковшевого дизельного на пневмоколісному ходу, місткість ковша 0,25 м3 та без застосування бульдозера, потужністю 59 кВт [80 к.с.], оскільки ТОВ «Тетерів-Будпроект» в процесі огляду об`єкта прийняло рішення, що для такого обсягу робіт не має фізичної можливості завести габаритний екскаватор та бульдозер у вузьку ділянку і враховуючи те, що доставка такої техніки на об`єкт з суворим режимом пропуску для нормативної потреби роботи 15 чи 30 хв займе довше часу ніж період її роботи і це є економічно невигідно, при тому, що можна це зробити вручну, таке застосування є недоцільним. Тому дане розроблення буде виконуватись вручну, що не порушує технології виконання робіт;

- виконання робіт з «Улаштування круглих колодязів зі збірного залізобетону у мокрих ґрунтах» (ресурсна елементна кошторисна норма КБ22-41-2) в кількості 0,81 м3 буде здійснюватися без застосування котлів бітумних пересувних, місткістю 400 л, оскільки таке застосування є недоцільним, бо розплавити бітум в кількості 4,86 кг можна і на багатті і без використання зазначеного котла можна обійтися не порушуючи технологію виконання робіт, а виконання робіт «Улаштування основи тротуарів із щебеню за товщини шару 12 см (10 см)» (ресурсна елементна кошторисна норма КБ27-17-3) в кількості 129,4 м2 без застосування котків дорожніх самохідних вібраційних гладковальцевих, маса 8 т та без застосування машин поливально-мийних, місткістю 6000 л, оскільки ТОВ «Тетерів-Будпроект» буде використовувати ручні катки та віброплити (трамбівки), а без застосування машин поливально-мийних, місткістю 6000 л, оскільки таке застосування теж є недоцільним, бо такий механізм потрібен, коли немає доступу до води і її потрібно підвозити, наприклад при будівництві доріг, а тому для таких робіт буде використовуватися вода та шланги, якими це можна зробити вручну, що не порушує технології виконання робіт та враховуючи ускладнені умови виконання робіт через обмеженість території будівельного майданчика та суворий режим пропуску.

Наголошує, що не враховуючи в кошторис до Договірної ціни і маючи в наявності необхідне обладнання та матеріально-технічну базу, яка була вказана у відомості ресурсів, учасник погодився виконати роботи не погіршуючи при цьому предмет закупівлі та виконуючи роботи з дотриманням проєктних рішень, що відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, а в деяких випадках працюючи собі у збиток, аби зекономити в умовах війни бюджетні кошти, саме для цього було замінено механізми де використання їх взагалі є недоцільним, а інколи і неможливим. Окрім того зауважує, що жодних обмежень щодо заміни машин і механізмів передбачених загальнодержавними кошторисними нормами тендерна документація до закупівлі не містить. Вимоги щодо надання у складі пропозиції учасника економічного обґрунтування у разі здійснення заміни машин і механізмів передбачених загальнодержавними кошторисними нормами в тендерній документації також відсутні. Акцентує увагу, що наказом Міністерства розвитку громад та територій України № 374 від 31 грудня 2021 року «Про затвердження кошторисних норм України», не передбачено роз`яснення щодо заміни одних будівельних механізмів на інші, враховуючи технологію виконання будівельних робіт. Ураховуючи викладене, заміна машин та механізмів не призводить до перевищення відповідної нормативно-розрахункової вартості робіт, не призводить до зміни технології виконання робіт, чим дотримано вимоги пунктів 5.1, 5.9 Настанови. Відповідно, твердження органу моніторингу щодо невідповідності тендерної пропозиції учасника у цій частині, на переконання позивача, є безпідставними та не відповідають дійсності.

Також зазначає, що встановлення у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі вимоги вчинення дій щодо розірвання укладеного договору не віднесено до повноважень органу державного фінансового контролю та порушує принцип обґрунтованості та пропорційності, нівелює саме визначення моніторингу, його мету аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Наголошує, що згідно інформації про початок моніторингу процедури закупівлі, оприлюдненій в електронній системі закупівель, Управлінням приведено лише підставу (з переліку, визначеного частиною 2 статті 8 Закону України Про публічні закупівлі) для прийняття рішення про початок моніторингу (виявлення органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації) та, в порушення частини 3 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», Управлінням не вказано ознак виявленого порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель та в якій саме інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель. Отже, обмежившись зазначенням підстави для початку проведення моніторингу закупівлі як «виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель» на етапі початку моніторингу Управління, на переконання позивача, порушило частину 3 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» щодо опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі.

Стверджує, що наказ «Про початок моніторингу закупівель» від 27 вересня 2024 року № 69-з та висновок за результатами його реалізації підписані не уповноваженою Законом особою. Посилаючись на приписи Закону України «Про публічні закупівлі», Положення про Державну аудиторську службу України, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року № 43, Положення про Північний офіс Держаудитслужби та Примірного положення про управління офісів Держаудитслужби в областях, затверджених наказом Держаудитслужби від 02 червня 2016 року № 23, стверджує, що Управління не є суб`єктом владних повноважень, а тому його керівник не являється керівником органу державного фінансового контролю або його заступником або уповноваженою керівником особою на підписання наказу та висновку.

Ухвалою суду від 29 листопада 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю «Тетерів-Будпроект» (далі третя особа, ТОВ «Тетерів-Будпроект»), призначено до розгляду в електронній формі у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи та визначено відповідачу строк для подання відзиву на позов.

10 грудня 2024 року до суду надійшов відзив, у якому відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Вказує, що на виконання вимог Закону України «Про публічні закупівлі» Управлінням було проведено аналіз даних електронної системи закупівель при проведенні закупівлі за номером ID: UA-2024-08-21-006818-a, здійсненої позивачем, виявлено ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, а саме, щодо розгляду тендерної пропозиції третьої особи встановлено порушення вимог підпункту 2 пункту 44 Особливостей. Поряд з тим, частина 3 статті 8 названого Закону не містить жодних вимог щодо обов`язку оприлюднення органом державного фінансового контролю в електронній системі закупівель переліку та деталізації самих ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, що виявлені органом державного фінансового контролю в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

Спростовуючи твердження позивача про відсутність у начальника Управління на підписання наказу про призначення моніторингу зазначає, що підпунктом 16 пункту 10 Положення про Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області, затвердженого наказом Північного офісу Держаудитслужби від 20 жовтня 2016 року№18 (у редакції наказу Північного офісу Держаудитслужби від 13 липня 2022 року №181) передбачено, що начальник Управління приймає рішення про початок моніторингу закупівлі, про призначення перевірки закупівлі, про зупинення рішення органу державного фінансового контролю щодо початку моніторингу закупівлі, затверджує висновки про результати моніторингу закупівлі. Підпунктом 17 названого пункту передбачено, що начальник Управління підписує накази Управління, організовує та контролює їх виконання. З огляду на викладене, на переконання відповідача, начальник Управління є уповноваженою керівником особою на підписання наказу та висновку.

Посилаючись на положення Закону України «Про публічні закупівлі», що визначають вимоги до тендерної документації та технічної специфікації, зокрема, зауважує, що основні правила застосування кошторисних норм та нормативів з ціноутворення у будівництві для визначення вартості нового будівництва, реконструкції, капітального ремонту будинків, будівель і споруд будь-якого призначення, їх комплексів та частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, а також реставрації пам`яток архітектури та містобудування визначає саме Настонова. З урахуванням предмета закупівлі, позивач, на переконання відповідача, мав користуватися положеннями Настанови під час складання тендерної документації. Позивачем в електронній системі закупівель оприлюднено тендерну документацію (Додаток № 2 до тендерної документації), яка містить лише відомість обсягів робіт, із зазначенням обсягу та переліку робіт, що є предметом закупівель, але не містить відомостей ресурсів до неї, яка, у свою чергу, повинна містити інформацію щодо технічних, якісних та кількісних характеристик матеріалів, які передбачено використовувати для виконання робіт, при відсутності в електронній системі закупівель затвердженої проєктної документації.

Зауважує, що виходячи з наданого позивачем під час моніторингу пояснення, вимоги до технічних, якісних та кількісних характеристик предмета закупівлі, в тому обсяг перелік робіт, які були предметом закупівлі здійснювались саме відповідно до Робочого проєкту. Разом з тим, Додаток 2 до тендерної документації, містить інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі та технічну специфікацію до предмета закупівлі, яка містить перелік та обсяг робіт, що є предметом закупівель.

Наголошує, що локальні кошториси переможця передбачають виконання робіт без використання визначених у ресурсних елементних кошторисних нормах, затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України № 374 від 31 грудня 2021 року «Про затвердження кошторисних норм України», машин, чим не дотримано вимог технічного завдання Додатку 2 до Тендерної документації. Також Управлінням в ході проведеного моніторингу вище вказаної процедури закупівлі встановлено, що в пункті 1 локального кошторису № 01-01-01, пункті 224 локального кошторису № 02-01-04, пункті 1 локального кошторису № 07-01-01, пункті 54 локального кошторису № 02-01-012, пункті 1 локального кошторису № 06-01-01 третьою особою не збільшено трудовитрати працівників будівельників, тобто фактично не враховано додаткову ручну працю як вказує у позовній заяві позивача.

Пунктом 5.9 Настанови передбачено можливість заміни машин та механізмів лише у випадку, якщо при такій заміні технічних ресурсів технологія виконання робіт та показники цих норм не змінюються, вартість будівельних робіт визначається за тими самими КНУ РЕКН із заміненими технічними ресурсами. Проте у розглядуваному випадку в підсумковій відомості ресурсів третьої особи зазначено інформацію, що до ціни тендерної пропозиції включено вартість роботи, зокрема, екскаватора-навантажувача JCB 3CX та крана на автомобільному ходу вантажопідйомністю 10-20Т-С лише 20 тон, тобто, на переконання відповідача, вказаний екскаватор-навантажувач фактично не може замінити роботу трактора на гусеничному ходу, потужність 59 кВт [80 к.с.] та без застосування автогрейдера середнього типу, потужність 99кВт [135 к.с.], а вказаний кран фактично не може замінити роботу крана на гусеничному ходу, вантажопідйомністю 40 т та крана козлового вантажопідйомністю 32 т, без зміни технології виконання робіт та без зміни норм (нормативний час роботи машин, необхідного для виконання обсягу робіт, що пропонується та витрати труда робітників зайнятих на керуванні та обслуговуванні будівельних машин та механізмів), а відтак вказана заміна фактично буде суперечити пункту 5.9 Настанови, що не відповідає технічному завданні Додатку 2 до тендерної документації. Вартість роботи, ручних катків та віброплит (трамбівки), включена третьою особою до ціни тендерної пропозиції, на переконання відповідача, також не можуть замінити та виконати функцію котків дорожніх самохідних вібраційні гладковальцеві, маса 8 т. При цьому нормативний час роботи машин, необхідного для виконання обсягу робіт, що пропонується та витрати труда робітників зайнятих на керуванні та обслуговуванні будівельних машин та механізмів будуть значно відрізнятися, а відтак вказана заміна фактично буде суперечити пункту 5.9 Настанови, що не відповідає технічному завданні Додатку 2 до тендерної документації.

Наведене, на переконання відповідача, підтверджує, що в порушення вимог підпункту 2 пункту 44 Особливостей позивач не відхилив тендерну пропозицію третьої особи як таку, що не відповідала умовам, встановленим у тендерній документації відповідно до абзацу 1 частини 3 статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» та, як таку, що не відповідала умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності у інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 цих Особливостей. Наголошує, що зобов`язання щодо усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель шляхом розірвання договору як єдиного можливого шляху усунення виявлених порушень на момент проведення моніторингу цієї процедури закупівлі та складання висновку про результати моніторингу процедури закупівлі є таким, що направлений на приведення взаємовідносин у правову, законодавчо врегульовану площину. При цьому, враховуючи той факт, що виявлені порушення мають вплив на перебіг процедури закупівлі та на її результат, зобов`язання щодо припинення зобов`язань за договором, у тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору є пропорційним та співмірним з вагою виявлених порушень.

Третя особа своїм правом на подання пояснень щодо суті спору не скористалася.

На підставі частини 1 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу за правилами спрощеного позовного провадження.

За результатами вивчення поданих сторонами документів, суд установи, що 21 серпня 2024 року ДП «ЖВК №4» оголошено процедуру закупівлі 021:2015: 45454000-4 Реконструкція) «Реконструкція дільниці посиленого контролю літ. «З» під відокремлену будівлю для розміщення сектору для екстрадованих (переданих) осіб за адресою: м. Житомир проспект Незалежності, 172», ID: UA-2024-08-21-006818-a.

09 вересня 2024 року відбулося проведення аукціону, за результатами якого визначено переможця Товариство з обмеженою відповідальністю «Тетерів-Будпроект».

29 вересня 2024 року між позивачем та ТОВ «Тетерів-Будпроект» укладено договір підряду №№46/345-Г.

27 вересня 2024 року начальником Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області, відповідно до статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», зважаючи на пункт 23 Особливостей, підпункту 2 пункту 5 Положення про Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області, затвердженого наказом Північного офісу Держаудитслужби від 20 жовтня 2016 року №18 (зі змінами) підписано наказ №69-з «Про початок моніторингу процедур закупівель». У додатку до цього наказу під пунктом 7 зазначено унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі UA-2024-08-21-006818-a.

Під час проведення моніторингу в електронній системі закупівель 03 та 14 жовтня 2024 року розміщено запити замовнику про надання пояснень.

07 та 17 жовтня 2024 року позивач розмістив свої пояснення.

22 жовтня 2024 року в електронній системі закупівель опубліковано висновок про результати моніторингу закупівлі Управління Північного офісу Держаудитслужби з названого вище предмета закупівлі № UA-2024-08-21-006818-a.

Як убачається з висновку, моніторингом установлено, що за результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства в сфері публічних закупівель щодо відповідності вимог тендерної документації замовника вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» установлено, що тендерна документація не відповідає нормам абзацу 1 пункту 28 Особливостей, пункту 3 частини 2 статті 22, частини 1 статті 23 Закону України «Про публічні закупівлі» та не враховує норми абзацу 3 пункту 5.1 розділу V Настанови.

За результатами аналізу питання дотримання законодавства в сфері публічних закупівель щодо розгляду тендерної пропозиції учасника торгів ТОВ «Тетерів-Будпроект» установлено, що така не відповідає вимогам Додатку 2 до тендерної документації.

Таким чином, за результатами проведеного моніторингу установлено, що на порушення вимог підпункту 2 пункту 44 Особливостей позивач не відхилив тендерну пропозицію третьої особи як таку, що не відповідала умовам установленим у тендерній документації відповідно до абзацу 1 частини 3 статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» та, як таку, що не відповідала умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності у інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 цих Особливостей.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» зобов`язано позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору про закупівлю від 27 вересня 2024 року № 46/435-Г, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Не погодившись із названим висновком, позивач 29 жовтня 2024 року розмістив заперечення, а в подальшому звернувся з цим позовом до суду.

За результатами вивчення матеріалів справи суд дійшов висновку про необхідність витребування у відповідача порівняльної таблиці щодо трудовитрат працівників будівельників по локальним кошторисам без використання машин у порівнянні з такими, визначеними у ресурсних елементних кошторисних нормах з використанням машин, та призначення справи до розгляду у судовому засіданні, що обумовило постановлення 18 лютого 2025 року відповідної ухвали, якою також продовждено строк розгляду справи на більш тривалий розумний строк.

27 лютого 2025 року відповідач подав витребувану судом таблицю.

У судовому засіданні 27 лютого 2025 року представник позивача наполягав на задоволенні позову з викладених у ньому підстав, а представник відповідача заперечував проти його задоволення. З огляду на неможливість представників сторін надати відповіді на поставлені судом питання у розгляді справи оголошено перерву.

Неприбуття представника позивача у наступне судове засідання обумовило оголошення перерви.

01 квітня 2025 року у судовому засіданні представник позивача зазначив, що надати відповіді на поставлені судом питання не може та наполягає на задоволенні позову саме з викладених у ньому підстав. Представник відповідача наполягав на відмові в задоволенні позову.

Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Подав суду клопотання про відкладення розгляду справи з огляду на те, що у судове засідання має з`явитися інженер з проєктно-кошторисної роботи ТОВ «Тетерів-Будпроект» Огорильцевська Світлана Вікторівна, яка з 27 березня по 06 квітня 2025 року перебуває у щорічній основній відпустці. За результатами розгляду такого клопотання, з огляду на відсутність інформації про те, що саме має намір повідомити зазначена особа та не надання такої представником позивача, суд дійшов висновку, що підстави для його задоволення відсутні.

На підставі положень частини 3 статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України з огляду на надходження клопотання представників сторін 01 квітня 2025 року судом постановлено ухвалу про розгляд справи в порядку письмового провадження, яка внесена до протоколу судового засідання.

11 квітня 2025 року до суду надійшло клопотання відповідача про долучення до матеріалів справи копії документів, які підтверджують повноваження заступника начальника Управління Комашні С.М. на підписання висновку моніторингу.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для її розгляду і вирішення спору по суті, суд дійшов до таких висновків.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26 січня 1993 року №2939-XII з наступними змінами та доповненнями у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі Закон України №2939-ХІІ).

Згідно з частиною 1 статті 1 цього Закону здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі орган державного фінансового контролю).

Постановою Кабінету Міністрів України від 28 жовтня 2015 року №868 «Про утворення Державної аудиторської служби України», яка набрала чинності 03 листопада 2015 року, утворено Державну аудиторську службу України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів, реорганізувавши Державну фінансову інспекцію шляхом перетворення.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року №43 (далі Положення №43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Пунктом 9 Положення №43 визначено, що Держаудитслужба в межах повноважень, передбачених законом, на основі та на виконання Конституції та законів України, актів Президента України та постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, актів Кабінету Міністрів України видає накази, організовує та контролює їх виконання.

Згідно пункту 7 цього Положення Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Наказом Держаудитслужби від 02 червня 2016 року №23 затверджене, зокрема, Положення про Північний офіс.

Відповідно до пункту 1 цього Положення, у редакції на час виникнення спірних правовідносин, Північний офіс Держаудитслужби (далі Офіс) підпорядковується Держаудитслужбі та є її міжрегіональним територіальним органом.

У складі Офісу утворюються як структурні підрозділи управління у Вінницькій, Житомирській, Черкаській, Чернігівській областях.

Управління здійснюють свої повноваження на території адміністративно-територіальної одиниці за їх місцезнаходженням відповідно.

У місті Києві та на території Київської області реалізацію державного фінансового контролю здійснює апарат Офісу.

На території інших адміністративно-територіальних одиниць Офіс та управління здійснюють реалізацію державного фінансового контролю за дорученням Голови Держаудитслужби та його заступників.

Відповідно до підпункту 18 пункту 11 цього Положення начальник Північного офісу затверджує положення про структурні підрозділи Офісу, в тому числі про управління.

На реалізацію наведеної правової норми 16 жовтня 2016 року наказом №18 затверджено Положення про Управління Північного офісу Держаудитслужби.

Згідно підпункту 2 пункту 5 цього Положення у редакції на час виникнення спірних правовідносин Управління з метою організації своєї діяльності видає накази з основної діяльності про початок моніторингу закупівлі.

Відповідно до приписів частини 2 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року №922-VІІІ з наступними змінами та доповненнями, у редакції на час виникнення спірних правовідносин (далі Закон України №922-VІІІ) рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа).

З огляду на викладене суд приходить до висновку, що наведеними вище нормами Положень №43, №23 та №18 уповноважено начальника Управління на підписання наказу про початок моніторингу закупівлі.

Відповідно до частини 6 названої правової норми за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Наведене, на переконання суду спростовує твердження позивача про те, що зазначена особа не є уповноваженою на підписання наказу.

Також з електронної системи закупівель суд установив, що висновок, складений за результатами моніторингу процедури закупівель, підписаний головним державним аудитором, що його склав та виконуючим обов`язки начальника Управління, що підтверджується копією наказу від 11 жовтня 2024 року №921-о, долученого до матеріалів справи 11 квітня 2025 року.

Отже твердження позивача про підписання висновку неуповноваженими особами спростована наявними у матеріалах справи доказами.

Згідно з частиною 3 статті 8 Закону України №922-VІІІ повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Отож, виходячи з наведеної правової норми, зазначивши підставу з переліку, визначеного частиною 2 статті 8 Закону України №922-VІІІ, орган державного фінансового контролю повинен навести опис визначеної ним підстави для здійснення моніторингу процедури закупівлі. Опис підстави (підстав) повинен містити відповідні обґрунтування для прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі.

Аналогічний висновок наведений у постанові Восьмого апеляційного адміністративного суду від 17 травня 2023 року у справі №260/1184/21.

Натомість згідно інформації про початок моніторингу процедури закупівлі, оприлюдненій в електронній системі закупівель, відповідачем приведено лише підставу (з переліку, визначеного частиною 2 статті 8 Закону України №922-VІІІ) для прийняття рішення про початок моніторингу (виявлення органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації) та в порушення частини 3 статті 8 Закону України №922-VІІІ, відповідачем не вказано ознак виявленого порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель виявлені та в якій саме інформації оприлюдненій в електронній системі закупівель.

Оскаржуваний висновок також не містить відомостей з приводу виявлених відповідачем ознак виявленого порушення законодавства у сфері публічних закупівель, які стали підставою для здійснення моніторингу.

При цьому суд уважає за необхідне зауважити, що згідно правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної у постанові від 08 вересня 2021 року у справі №816/228/17, у разі якщо контролюючий орган був допущений до проведення перевірки на підставі наказу про її проведення, цей наказ як акт індивідуальної дії реалізовано його застосуванням, а тому його оскарження не є належним та ефективним способом захисту права платника податків, оскільки скасування наказу не може призвести до відновлення порушеного права.

Неправомірність дій контролюючого органу при призначенні і проведенні перевірки не може бути предметом окремого позову, але може бути підставами позову про визнання протиправними рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки.

Також суд зауважує на правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 18 січня 2023 року у справі №826/10888/18, згідно якої саме собою порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його правомірності, крім випадків, прямо передбачених законом. Зважаючи на міркування розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти як вимоги не до самого акта, а до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на його прийняття. Дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, спричинюють настання дефектних наслідків.

Водночас не кожен дефект акта робить його неправомірним. Фундаментальне порушення це таке порушення суб`єктом владних повноважень норм права, допущення суттєвої, істотної помилки при прийнятті певного рішення, яке мало наслідком прийняття незаконного рішення.

Стосовно ж процедурних порушень, то вони, залежно від характеру, можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, але в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його правомірність.

Отже, порушення такої процедури може бути підставою до скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що воно вплинуло або могло вплинути на правильність рішення.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 09 грудня 2024 року у справі №260/10888/23.

Також суд зауважує на правові висновки судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, викладені у постанові від 26 березня 2024 року у справі №420/9909/23.

Судова палата акцентувала увагу на наявності істотної різниці у критеріях оцінки правомірності наказу на предмет його підставності та/або оформлення, як наслідок, необхідності відмежування у спорах цієї категорії питання «наявності підстав для проведення перевірки» від питання «достатності відображення підстав для проведення перевірки у наказі» та/або «недоліків в оформленні рішення про проведення перевірки».

За результатами розгляду зазначеної справи палата дійшла висновку, що у спорах цієї категорії перевірці підлягають як питання наявності обґрунтованих підстав для призначення перевірки, так і дотримання контролюючим органом вимог законодавства під час оформлення рішення про призначення перевірки у формі наказу, їх узгодженість між собою. У випадку наявності обґрунтованих підстав для призначення контрольного заходу, не можна вважати протиправним наказ про його призначення, в якому наявне покликання на вимоги та приписи законодавства, які передбачають підстави, але не розкрито зміст наявної/отриманої інформації про можливі порушення законодавства, не конкретизовано норми права, які ймовірно порушив підконтрольний суб`єкт, із зазначенням доказів такого порушення. Покликання у наказі на норму, що утримує в собі весь спектр необхідних елементів для визначення підстави для призначення перевірки (як правової, так і фактичної), можна вважати мінімально допустимим обсягом інформації. Тому відсутні підстави вважати, що такий наказ породжує його неоднозначне трактування та/або невизначеність із фактичною підставою перевірки. Тому такий наказ не можна вважати протиправним.

Отже, якщо правовою підставою для проведення перевірки є відповідна норма, яка містить лише одну фактичну підставу для цього, то зазначення у наказі лише цієї норми без розкриття змісту та деталізації обставин не є істотним недоліком наказу, який давав би підстави вважати його протиправним.

З огляду на наведені позиції Верховного Суду, недотримання відповідачем наведених вимог частини 3 статті 8 Закону України №922-VІІІ в частині зазначення в наказі про призначення проведення моніторингу та оскаржуваному висновку опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі, на переконання суду, не спричиняє визнання рішення про призначення проведення моніторингу протиправним та не обумовлює протиправність наслідків такого моніторингу.

Відповідно до статті 5 Закону України №2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України №922-VІІІ, проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначає Закон України №922-VIII, метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

16 серпня 2022 року Верховної Радою України прийнято Закон України «Про внесення змін до Закону України «Про публічні закупівлі» та інших законодавчих актів України щодо здійснення оборонних та публічних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану» №2526-ІХ, який набрав чинності з 10 вересня 2022 року, пунктом 2 якого розділ Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України №922-VIII доповнено пунктом 37 такого змісту: «Установити, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.».

На реалізацію наведеної бланкетної норми 12 жовтня 2022 року Уряд прийняв постанову №1178, якою затвердив Особливості.

Згідно пункту 2 Особливостей терміни у них вживаються у значенні, наведеному в Законі України №922-VIII, постановах Кабінету Міністрів України від 24 лютого 2016 року №166 «Про затвердження Порядку функціонування електронної системи закупівель та проведення авторизації електронних майданчиків» та від 14 вересня 2020 року №822 «Про затвердження Порядку формування та використання електронного каталогу».

Статтею 1 Закону України №922-VIII визначено поняття, які застосовуються для цілей зазначеного закону, зокрема: моніторинг закупівлі аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до статті 8 цього Закону, моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі органи державного фінансового контролю). Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання. Моніторинг закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини 4 статті 22 цього Закону.

Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

З огляду на викладене, ураховуючи виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель, суд приходить до висновку, що відповідач мав повноваження на проведення моніторингу процедури закупівлі нафти і дистилятів за номером ID: UA-2024-08-21-006818-а.

Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Замовник має право протягом 3 робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом 5 робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Суд зауважує, що згідно приписів частини 2 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Надаючи оцінку висновку органу державного фінансового контролю про те, тендерна документація позивача не відповідає нормам абзацу 1 пункту 28 Особливостей, пункту 3 частини 2 статті 22, частини 1 статті 23 Закону України №922-VIII та не враховує норми абзацу 3 пункту 5.1 розділу V Настанови, суд зауважує на таке.

Згідно абзацу 1 пункту 28 Особливостей тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону України №922-VIII з урахуванням цих особливостей.

Положеннями статті 22 Закону України №922-VIII закріплено, що тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.

Частиною 2 названої правової норми визначений перелік відомостей, що зазначаються у тендерній документації.

Зокрема у пункті 3 цієї частини зазначена інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною 4 статті 5 цього Закону

Пунктом 22 частини 1 статті 1 Закону України №922-VIII визначено, що предмет закупівлі товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку.

Згідно пункту 33 названої правової норми технічна специфікація до предмета закупівлі встановлена замовником сукупність технічних умов, що визначають характеристики товару (товарів), послуги (послуг) або необхідні для виконання робіт щодо об`єкта будівництва, що можуть включати показники впливу на довкілля й клімат, особливості проєктування (у тому числі щодо придатності для осіб із обмеженими фізичними можливостями), відповідності, продуктивності, ресурсоефективності, безпечності, процедури забезпечення якості, вимоги щодо найменування продукції, під яким вона продається, термінологію, символи, методику випробувань і тестування, вимоги до пакування, маркування й етикетування, інструкції для користувачів, технологічні процеси й технології виробництва на будь-яких етапах життєвого циклу робіт, товару чи послуги.

Відповідач на обґрунтування виявленого порушення зазначає, що замовником в електронній системі закупівель оприлюднено тендерну документацію (Додаток № 2 до тендерної документації), яка містить лише відомість обсягів робіт, із зазначенням обсягу та переліку робіт, що є предметом закупівель, але не містить відомостей ресурсів до них, які у свою чергу, містять інформацію щодо технічних, якісних та кількісних характеристик матеріалів, які передбачено використовувати для виконання робіт, при відсутності в електронній системі закупівель затвердженої проєктної документації, тобто не містить сукупність усіх технічних умов та характеристик, що необхідні для виконання робіт щодо об`єкта будівництва.

Як установлено судом з сайту «Прозоро» (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2024-08-21-006818-a) додаток №2 до тендерної документації містить локальні кошториси. Однак, з огляду на те, що названий додаток не містить відомість ресурсів, у ньому наведені загальні вимоги до матеріалів та комплектуючих виробів, що будуть застосовані учасником для виконання робіт та встановлення обладнання. Тим часом перелік матеріалів, що мають бути використані під час виконання робіт наведені у локальних кошторисах додатку 2.

Також суд зауважує, що на запит органу державного фінансового контролю під час проведення моніторингу позивач надав робочий проєкт «ІНВЕСТОРСЬКА КОШТОРИСНА ДОКУМЕНТАЦІЯ» (файл «Робочий проект інвесторська кошт.док.pdf» (далі Робочий проєкт), у тому числі локальні кошториси, підсумкові відомості ресурсів (папка «Відомість ресурсів_локальні кошт.rar»)

Таким чином, замовником визначення технічних та якісних характеристик предмета закупівлі здійснювалося відповідно до Робочого проєкту.

Застереження відповідача про те, що додаток 2 тендерної документації не містить відомостей ресурсів до неї, які у свою чергу, зокрема, повинні містити інформацію щодо технічних, якісних та кількісних характеристик матеріалів, які передбачено використовувати для виконання робіт, при відсутності в електронній системі закупівель затвердженої проєктної документації, тобто не містить сукупність усіх технічних умов та характеристик, що необхідні для виконання робіт щодо об`єкта будівництва, суд уважає помилковим. Як зазначено вище та установлено судом додаток 2 тендерної документації містить вимоги до матеріалів та комплектуючих виробів, що будуть застосовані учасником для виконання робіт. Спосіб такого визначення названими відповідачем нормами не врегульований.

З огляду на викладене, визначення позивачем таких вимог у інший спосіб, тобто не шляхом затвердження відомостей ресурсів, на переконання суду, не є порушенням вимог пункту 3 частини 2 статті 22 та частини 1 статті 23 Закону України №922-VIII.

Надаючи правову оцінку висновку органу державного фінансового контролю про те, тендерна пропозиція учасника торгів ТОВ «Тетерів-Будпроект» не відповідає вимогам Додатку 2 до тендерної документації, суд зауважує на таке.

По-перше, у висновку зазначено, що відповідно до наданого у складі тендерної пропозиції учасника ТОВ «Тетерів-Будпроект» локального кошторису на придбання устаткування, меблів та інвентарю № 02-01-09, до ціни тендерної пропозиції включено вартість придбання сідельного регулювального двохходового клапана «Danfoss» VF 2 DN 20; (маса=0,054) та електропривода AMV 435; (маса=0,054) на загальну суму 20261,00 грн без врахування ПДВ, придбання якого не було предметом закупівель, згідно вимог технічної специфікації Додатку № 2 до тендерної документації.

Як установлено судом та зазначав замовник у відповіді від 17 жовтня 2024 року на запит органу контролю від 14 жовтня 2024 року, технічне завдання складене без виділення матеріалів, а лише з переліком робіт, які потрібно виконати. Придбання сідельного регулювального двохходового клапана «Danfoss» VF 2 DN 20 для його встановлення та електропривода AMV 435 закладено в Технічному завданні у пункті 339 «Клапани 2-ходові 20 мм[[електричний або електромагнiтний привiд]] (VF 2 з електроприводом AMV 435)».

Отже твердження відповідача про те, що тендерна пропозиція учасника ТОВ «Тетерів-Будпроект» не відповідає вимогам Додатку № 2 до тендерної документації спростовується наявними у справі доказами.

По-друге, у висновку зазначено, що:

1) в пункті 1 локального кошторису № 01-01-01 та розділі II відомості ресурсів до нього, учасником ТОВ «Тетерів-Будпроект» зазначено, що виконання робіт з «Розбирання дорожніх покриттів цементних» (ресурсна елементна кошторисна норма КБ27-67-5), в кількості 1,408 м3 буде здійснюватися без екскаватора одноковшевого дизельного на гусеничному ходу, місткість ковша 0,65 м3 та без застосування бульдозера, потужністю 79 кВт [108 к.с.], тоді як ресурсна елементна кошторисна норма КБ27-67-5 передбачає виконання вказаних робіт із застосуванням екскаватора одноковшевого дизельного на гусеничному ходу, місткість ковша 0,65 м3, в кількості 0,17 маш-год, та застосування бульдозера, потужністю 79 кВт [108 к.с.], в кількості 0,04 маш-год, чим не дотримано вимоги пункту 1 технічного завдання Додатку 2 до тендерної документації;

2) в пунктах 4 і 6 локального кошторису № 01-01-01 та розділі II відомості ресурсів до нього, учасником ТОВ «Тетерів-Будпроект» зазначено, що виконання робіт з «Розбирання дорожніх покриттів та основ асфальтобетонних» та «Розбирання дорожніх покриттів та основ асфальтобетонних (вимощення)» (ресурсна елементна кошторисна норма КБ27-67-4), в кількості 25,9 м3 буде здійснюватися без автогрейдера середнього типу, потужність 99кВт [135 к.с.], тоді як ресурсна елементна кошторисна норма КБ27-67-4 передбачає виконання вказаних робіт із застосуванням автогрейдера середнього типу, потужність 99кВт [135 к.с.], в кількості 0,56 маш-год, чим не дотримано вимоги пунктів 4, 6 технічного завдання Додатку 2 до тендерної документації;

3) в пунктах 5 і 7 локального кошторису № 01-01-01 та розділі II відомості ресурсів до нього, учасником ТОВ «Тетерів-Будпроект» зазначено, що виконання робіт з «Розбирання дорожніх покриттів та основ щебеневих» та «Розбирання дорожніх покриттів та основ щебеневих (вимощення)» (ресурсна елементна кошторисна норма КБ27-67-2) в кількості 83,4 м3 буде здійснюватися без трактора на гусеничному ходу, потужність 59 кВт [80 к.с.] та без застосування автогрейдера середнього типу, потужність 99кВт [135 к.с.], тоді як ресурсна елементна кошторисна норма КБ27-67-2 передбачає виконання вказаних робіт із застосуванням трактора на гусеничному ходу, потужність 59 кВт [80 к.с.], в кількості 1,65 маш-год, та застосування автогрейдера середнього типу, потужність 99кВт [135 к.с.], в кількості 2,23 маш-год, чим не дотримано вимоги пунктів 5, 7 технічного завдання Додатку 2 до тендерної документації;

4) в пункті 86 локального кошторису № 02-01-03 та розділі II відомості ресурсів до нього, учасником ТОВ «Тетерів-Будпроект» зазначено, що виконання робіт з «Монтаж покрівельного покриття з профільованого листа при висоті будівлі до 25 м» в кількості 902 м2 буде здійснюватися без кранів козлових при роботі на монтажі технологічного устаткування, вантажопідйомність 32 т, без застосування кранів на гусеничному ходу, вантажопідйомність 40 т та без застосування електричних печей для сушіння зварювальних матеріалів з регулюванням температури у межах 80-500 градусів Цельсія, тоді як ресурсна елементна кошторисна норма КБ9-42-1 передбачає виконання вказаних робіт із застосуванням кранів козлових при роботі на монтажі технологічного устаткування, вантажопідйомність 32 т, в кількості 0,45 маш-год, застосування кранів на гусеничному ходу, вантажопідйомність 40 т, в кількості 30,49 маш-год та застосування електричних печей для сушіння зварювальних матеріалів з регулюванням температури у межах 80-500 градусів Цельсія, в кількості 0,27 маш-год, чим не дотримано вимоги пункту 103 технічного завдання Додатку 2 до тендерної документації;

5) в пункті 225 локального кошторису № 02-01-04 та в пункті 1 локального кошторису № 07-01-01 та розділі II відомості ресурсів до них, учасником ТОВ «Тетерів-Будпроект» зазначено, що виконання робіт з «Розроблення ґрунту з навантаженням на автомобілі-самоскиди екскаваторами одноковшовими дизельними на пневмоколісному ходу з ковшом місткістю 0,25 м3, група ґрунтів 1(зайвого грунта)» в кількості 30,2 м3 буде здійснюватися без екскаватора одноковшевого дизельного на пневмоколісному ходу, місткість ковша 0,25 м3 та без застосування бульдозера, потужністю 59 кВт [80 к.с.], тоді як ресурсна елементна кошторисна норма КБ1-18-4 передбачає виконання вказаних робіт із застосуванням екскаватора одноковшевого дизельного на пневмоколісному ходу, місткість ковша 0,25 м3, в кількості 0,258 маш-год, та застосування бульдозера, потужністю 59 кВт [80 к.с.], в кількості 0,62 маш-год, чим не дотримано вимоги пунктів 259 та 715 технічного завдання Додатку 2 до тендерної документації;

6) в пункті 54 локального кошторису № 02-01-012 та в пункті 1 локального кошторису № 06-01-01 та розділі II відомості ресурсів до них, учасником ТОВ «Тетерів-Будпроект» зазначено, що виконання робіт з «Засипка траншей і котлованів бульдозерами потужністю 59 кВт [80 к.с.] з переміщенням ґрунту до 5 м, група ґрунтів 2» в кількості 5,8 м3 та «Розроблення ґрунту з навантаженням на автомобілісамоскиди екскаваторами одноковшовими дизельними на пневмоколісному ходу з ковшом місткістю 0,25 м3, група ґрунтів 2» в кількості 6 м3 буде здійснюватися без екскаватора одноковшевого дизельного на пневмоколісному ходу, місткість ковша 0,25 м3 та без застосування бульдозера, потужністю 59 кВт [80 к.с.], тоді як ресурсні елементні кошторисні норми КБ1-27-2 та КБ1-18-5, відповідно, передбачають виконання вказаних робіт із застосуванням екскаватора одноковшевого дизельного на пневмоколісному ходу, місткість ковша 0,25 м3, в кількості 0,63 маш-год, та застосування бульдозера, потужністю 59 кВт [80 к.с.], в кількості 0,24 маш-год, чим не дотримано вимоги пунктів 422 та 659 технічного завдання Додатку 2 до тендерної документації;

7) в пунктах 23 і 34 локального кошторису № 06-01-01 та в пункті 6 локального кошторису № 07-02-01 та розділі II відомості ресурсів до них, учасником ТОВ «Тетерів-Будпроект» зазначено, що виконання робіт з «Улаштування круглих колодязів зі збірного залізобетону у мокрих ґрунтах» (ресурсна елементна кошторисна норма КБ22-41-2) в кількості 0,81 м3 та «Улаштування основи тротуарів із щебеню за товщини шару 12 см (10 см)» в кількості 129,4 м2 буде здійснюватися без застосування котлів бітумних пересувних, місткістю 400 л, без застосування котків дорожніх самохідних вібраційні гладковальцеві, маса 8 т та без застосування машин поливально-мийних, місткістю 6000 л, тоді як ресурсні елементні кошторисні норми КБ22-41-2 та КБ27-17-3 передбачають виконання вказаних робіт із застосуванням котлів бітумних пересувних, місткістю 400 л, в кількості 0,39 маш-год, застосування котків дорожніх самохідних вібраційні гладковальцеві, маса 8 т, в кількості 1,31 маш-год, та застосування машин поливально-мийних, місткістю 6000 л, в кількості 0,37 маш-год, чим не дотримано вимоги пунктів 677, 680 та 725 технічного завдання Додатку 2 до тендерної документації.

Суд зауважує, що наказом Міністерства розвитку громад та території України «Про затвердження кошторисних норм України у будівництві» від 01 листопада 2021 року №281 відповідно до частини 2 статті 7 Закону України «Про ціни і ціноутворення», частини 2 статті 17 Закону України «Про інвестиційну діяльність», пункту 8 Положення про Міністерство розвитку громад та територій України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 квітня 2014 року № 197 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 25 вересня 2019 року № 850) затверджені кошторисні норми України у будівництві, якими є Настанова з визначення вартості будівництва (далі Настанова) та Настанова з визначення вартості проектних, науково-проектних, вишукувальних робіт та експертизи проектної документації на будівництво.

Згідно пункту 1.1 розділу І Настанови, вона визначає основні правила застосування кошторисних норм та нормативів ціноутворення у будівництві для визначення вартості нового будівництва, реконструкції, капітального ремонту будинків, будівель і споруд будь-якого призначення, їх комплексів та частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, а також реставрації пам`яток архітектури та містобудування (далі будівництво).

Ця Настанова є обов`язковою для визначення вартості будівництва об`єктів, що споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії (далі державні кошти). Застосування цієї Настанови при будівництві об`єктів із залученням інших джерел фінансування обумовлюється договором.

Відповідно до пункту 2.1 розділу ІІ Настанови система ціноутворення у будівництві базується на кошторисних нормах, нормативах, розрахункових показниках і поточних цінах трудових та матеріально-технічних ресурсів.

Пунктом 2.3 цього розділу закріплено, що до кошторисних норм України належать ресурсні елементні кошторисні норми (далі КНУ РЕКН): 1) на будівельні роботи (далі Ї КНУ РЕКНб); 2) на монтаж устаткування (далі Ї КНУ РЕКНму); 3) на ремонтно-будівельні роботи (далі Ї РЕКНр); 4) на реставраційно-відновлювальні роботи (далі Ї КНУ РЕКНрв); 5) на пусконалагоджувальні роботи (далі Ї КНУ РЕКНпн); 6) експлуатації будівельних машин та механізмів (далі Ї КНУ РКНЕМ).

Визначення вартості об`єкта будівництва при складанні ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) врегульовано положеннями розділу V.

Пунктом 5.1 названого розділу закріплено, що ціна пропозиції учасника процедури закупівлі (договірна ціна) розраховується на підставі нормативної потреби в трудових і матеріально-технічних ресурсах, необхідних для здійснення проєктних рішень по об`єкту будівництва, та поточних цін на них або з використанням укрупнених показників вартості робіт, обсяги та види яких передбачені затвердженою проєктною документацією.

Ціна пропозиції учасника процедури закупівлі (договірна ціна) формується на підставі вартості будівельних робіт, до складу якої включаються прямі, загальновиробничі та інші витрати на будівництво об`єкта, прибуток, кошти на покриття адміністративних витрат будівельних організацій, кошти на покриття ризиків у випадках, передбачених у пункті 4.40 цієї Настанови, кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, кошти на сплату податків, зборів, обов`язкових платежів.

Відповідно до пункту 5.4 цього розділу вартість експлуатації будівельних машин та механізмів у складі прямих витрат учасник процедури закупівлі (підрядник) визначає виходячи з нормативного часу роботи машин, необхідного для виконання обсягу робіт, що пропонується, та вартості експлуатації машин за одиницю часу їх застосування (машино-година) в поточних цінах з урахуванням положень пунктів 5.5 5.9 цієї Настанови. Нормативний час роботи будівельних машин та механізмів визначається на підставі РЕКН та обсягів робіт, які пропонуються до виконання.

Тим часом пункт 5.9 передбачає, що при розрахунках вартості експлуатації будівельних машин та механізмів, якщо внаслідок об`єктивних причин (ускладнені умови виконання робіт через обмеженість території будівельного майданчика, неможливість розміщення підйомних механізмів тощо) будівельні роботи планується виконувати без застосування будівельних машин та механізмів як для внутрішньо будівельного транспортування матеріальних ресурсів (горизонтального і вертикального), так і для виконання будівельних робіт, або із застосуванням наявних у підрядній організації не передбачених нормами машин та механізмів, вартість таких робіт визначається з урахуванням змінених умов виконання робіт.

Згідно пункту 5.12 якщо внаслідок об`єктивних причин виникає необхідність заміни будь-яких матеріальних ресурсів, передбачених кошторисними нормами України на інші матеріальні ресурси, і при такій заміні матеріальних ресурсів, технологія виконання робіт та показники цих норм (крім витрати змінених матеріальних ресурсів) не змінюються, вартість будівельних робіт визначається за тими самими КНУ РЕКН із заміненими матеріальними ресурсами.

Наказом Міністерства розвитку громад та території України «Про затвердження кошторисних норм України» від 31 грудня 2021 року №374 затверджені кошторисні норми України на будівельні роботи. Зокрема, Ресурсні елементні кошторисні норми на будівельні роботи. Земляні роботи (Збірник 1); Ресурсні елементні кошторисні норми на будівельні роботи. Металеві конструкції (Збірник 9); Ресурсні елементні кошторисні норми на будівельні роботи. Водопровід - зовнішні мережі (Збірник 22); Ресурсні елементні кошторисні норми на будівельні роботи. Автомобільні дороги (Збірник 27), які містяться у відкритому доступі (https://e-construction.gov.ua/laws_detail/923279794?doc_type=1 ).

Згідно названих у висновку Ресурсних елементних кошторисних норм на будівельні роботи, названі роботи, визначені у тендерній документації, мають здійснюватися з використанням: бульдозера, потужністю 79 кВт [108 к.с.], автогрейдера середнього типу, потужність 99кВт [135 к.с.], трактора на гусеничному ходу, потужність 59 кВт [80 к.с.], кранів козлових при роботі на монтажі технологічного устаткування, вантажопідйомність 32 т, кранів на гусеничному ходу, вантажопідйомність 40 т, екскаватора одноковшевого дизельного на пневмоколісному ходу, місткість ковша 0,25 м3, бульдозера, потужністю 59 кВт [80 к.с.], котлів бітумних пересувних, місткістю 400 л, дорожніх самохідних вібраційні гладковальцеві, маса 8 т, машин поливально-мийних, місткістю 6000 л.

Отже їх відсутність у третьої особи та невикористання названих машин та механізмів під час виконання робіт, на переконання відповідача, підтверджує невідповідність пропозиції учасника тендеру вимогам тендерної документації.

Суд зауважує, що положення Настанови передбачаються можливість виконання будівельних робі без застосування будівельних машин та механізмів або їх заміну.

Умовами для такого є:

встановлення об`єктивних причин (ускладнені умови виконання робіт через обмеженість території будівельного майданчика, неможливість розміщення підйомних механізмів тощо);

при такій заміні матеріальних ресурсів, технологія виконання робіт та показники цих норм (крім витрати змінених матеріальних ресурсів) не змінюються, вартість будівельних робіт визначається за тими самими КНУ РЕКН із заміненими матеріальними ресурсами.

За результатами огляду об`єкта ТОВ «Тетерів-Будпроект» установило, що:

застосування електричних печей для сушіння зварювальних матеріалів з регулюванням температури у межах 80-500 град. С є недоцільним, оскільки для кріплення будуть використовуватися саморізи, які не потребують сушіння в електричних печах;

застосування екскаватора одноковшевого дизельного на гусеничному ходу, місткість ковша 0,65 м3, екскаватора одноковшевого дизельного на пневмоколісному ходу, місткість ковша 0,25 м3 та бульдозера, потужністю 59 кВт [80 к.с.] є недоцільним з огляду на обсяг роботи, яку необхідно виконати з використанням таких машин, та обмеженість у просторі, а тому таку роботу працівники виконають вручну;

застосування котлів бітумних пересувних, місткістю 400 л, є недоцільним з огляду на об`єм бітума, який необхідно розплавити для виконання робіт (4,86 кг);

застосування машин поливально-мийних, місткістю 6000 л, є недоцільним, оскільки ТОВ «Тетерів-Будпроект» буде використовувати воду та шланги, якими роботу можна зробити вручну.

Також замість трактора на гусеничному ходу, потужність 59 кВт [80 к.с.] та автогрейдера середнього типу, потужність 99кВт [135 к.с.] учасник передбачив використання власного екскаватор-навантажувач JCB 3CX, замість кранів козлових при роботі на монтажі технологічного устаткування, вантажопідйомність 32 т, кранів на гусеничному ходу, вантажопідйомність 40 т власного автокран 10-20Т-С, який є краном на автомобільному ходу, замість котків дорожніх самохідних вібраційних гладковальцевих, маса 8 т власних ручних катків та віброплити (трамбівки).

Під час моніторингу відповідач не встановив, а під час розгляду справи не надав доказів того, що встановлені учасником тендеру причини в дійсності не перешкоджали використанню машин та механізмів, визначених ресурсними елементними кошторисними нормами на будівельні роботи для виконання відповідних робіт, а застосування інших машин та механізмів обумовило зміну технології виконання робіт та показників норм (крім витрати змінених матеріальних ресурсів).

На вимогу суду відповідач надав таблицю щодо трудовитрат працівників будівельників по локальним кошторисам без використання машин у порівнянні з такими, визначеними у ресурсних елементних кошторисних нормах з використанням машин, з якої суд установив, що нормативи гудино/годин визначені згідно з ресурсними елементними кошторисними нормами на будівельні роботи для виконання відповідних робіт (без їх збільшення).

Застереження відповідача про те, що заміна роботи машин та механізмів на працю людей має обумовити збільшення показника людино/годин, суд уважає безпідставним.

Суд зауважує, що ресурсними елементними кошторисними нормами на будівельні роботи визначені максимально допустимі витрати, які можуть бути враховані під час розрахунку вартості будівельних робіт, оплата яких здійснюється за бюджетні кошти.

При цьому під час розгляду справи відповідач не надав доказів на підтвердження того, що роботи визначені ресурсними елементними кошторисними нормами на будівельні роботи для виконання із залученням людей та машин, не можуть бути виконані тільки людьми в межах визначених такими нормами кількісних норм.

Учасник тендеру, як суб`єкт господарювання, не обмежений у можливості організувати виконання відповідних робіт із залученням людських ресурсів у межах визначених кошторисними нормами без використання машин та механізмів.

Додатково суд зауважує, що Ресурсні елементні кошторисні норми на будівельні роботи. Металеві конструкції (Збірник 9) містить застереження, про те, що вони розроблені на основі типових і повторно застосовуваних проєктів, враховують вимоги до монтажу і умови провадження робіт, передбачені діючими на 01 січня 2000 року будівельними нормами.

Однак, загально відомим є факт, що станом на момент проведення тендеру технології монтажу та умови провадження робіт змінилися в бік покращення та спрощення. Наведене на переконання суду, додатково підтверджує висновок, що визначені ресурсними елементними кошторисними нормами показники є максимально допустимими при розрахунку вартості будівельних робіт, а норми чинного законодавства не забороняють суб`єктам господарювання виконати такі роботи з розрахунку менших показників, що обумовлює зниження вартості таких.

Також відповідач не надав суду доказів того, що машини, визначені учасником для виконання робіт, не можуть замінити машини, визначені кошторисними нормами або, що такі роботи не можуть бути виконані машинами, визначеними учасником.

Додатково суд зауважує, що у оскаржуваному висновку зазначено, що проведення робіт без використання машин та механізмів, визначених у відповідних ресурсних елементних кошторисних нормах будівельних робіт є порушенням учасником тендеру вимог пунктів 1, 4, 5, 6, 7, 103, 259, 422, 659, 677, 680, 715, 725 технічного завдання Додатку 2 до тендерної документації.

Однак названі пункти технічного завдання не містять вимог щодо проведення названих у них робіт із використанням відповідних машин та механізмів, а тому суд уважає таке твердження органу державного фінансового контролю помилковим.

Підсумовуючи встановлені судом обставини справи та наведене нормативно-правове регулювання спірних правовідносин, суд приходить до висновку, що тендерна пропозиція учасника торгів ТОВ «Тетерів-Будпроект» відповідає вимогам Додатку 2 до тендерної документації.

З огляду на викладене за результатами розгляду справи спростовані висновки органу державного фінансового контролю про допущення позивачем вимог підпункту 2 пункту 44 Особливостей щодо не відхилив тендерної пропозиції третьої особи як такої, що не відповідала умовам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу 1 частини 3 статті 22 Закону України №922-VIII та, як такої, що не відповідала умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.

Наведене, на переконання суду виключає правові підстави для розірвання договору про закупівлю від 27 вересня 2024 року № 46/435-Г.

У контексті оцінки решти доводів сторін слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до пункту 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 09 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, пункт 29).

Згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у цій справі.

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Водночас, відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За вказаних обставин суд дійшов висновку, що відповідачем не надано переконливих доказів, які підтверджують правомірність оскаржуваного висновку.

Беручи до уваги вище наведене в сукупності, за правилами, встановленими статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України, проаналізувавши матеріали справи та надані учасниками справи письмові пояснення по суті заявлених вимог та докази, суд дійшов висновку про часткову обґрунтованість позову та наявність підстав для його задоволення з наведених у цьому рішенні мотивів.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у справі, суд ураховує таке.

Відповідно до частини 1 та 3 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі. При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки позов містить вимогу немайнового характеру, яка хоча і частково, але підлягає задоволенню, тому розмір компенсації судових витрат суд визначає виходячи з кількості (а не розміру) задоволених/незадоволених позовних вимог.

Такий механізм розподілу витрат зі сплати судового збору застосовано Верховним Судом у рішенні від 16 червня 2020 року у справі №620/1116/20.

Таким чином поверненню позивачу за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень підлягає вся сума сплаченого судового збору.

Керуючись статтями 2, 9, 72-77, 90, 139, 242-246, 255, 257, 292, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Позову Державної установи «Житомирська виправна колонія №4» задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати Висновок про результати моніторингу закупівлі № UA-2024-08-21-006818-a Управління Північного офісу Державної аудиторської служби України в Житомирській області від 22 жовтня 2024 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Північного офісу Державної аудиторської служби України на користь Державної установи «Житомирська виправна колонія №4» судовий збір у розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) гривень 00 копійок.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене протягом 30 днів з дати його ухвалення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Т.О. Окис

28.04.25