Справа № 420/12118/25
Суддя: Юхтенко Л.Р.
Дата ухвалення: 2025-04-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

28 квітня 2025 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Юхтенко Л.Р., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Суворовського відділу державної виконавчої служби у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (, місце знаходження: 73003, м. Херсон, вул.. Бориса Мозолевського, 2) за участю третьої особи Митниці в Херсонській області, Автономній республіці Крим та м. Севастополі (, місце знаходження: 65026, м. Одеса, вул.. Приморська, 6) про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду 22.04.2025 року (надіслана поштою 15.04.2025) надійшла позовна заява ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Суворовського відділу державної виконавчої служби у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (, місце знаходження: 73003, м. Херсон, вул. Бориса Мозолевського, 2) за участю третьої особи Митниці в Херсонській області, Автономній республіці Крим та м. Севастополі (, місце знаходження: 65026, м. Одеса, вул. Приморська, 6) про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії.

Позовна заява обґрунтована тим, що оскаржувана бездіяльність відповідача є протиправною.

Розглянувши матеріали позовної заяви, суддя дійшов висновку щодо залишення позову без руху, з огляду на таке.

Відповідно до ч.1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 3 ст. 122 КАС України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Позивач подає позовну заяву у порядку ст. 287 КАС України.

Відповідно до ч.1, п.1 ч.2 ст. 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Позовну заяву може бути подано до суду, зокрема, у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Суд зазначає, що строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.

Отже, строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Аналогічні правові висновки висловлені Верховним Судом у постанові від 12.04.2023 у справі №380/14933/22.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач оскаржує: бездіяльність відповідача, щодо не скасування арешту майна, який накладено постановою від 17.03.2020 року та не скасування арешту коштів який, накладено 13.03.2020 року в межах виконавчого провадження № 54679010 та просить зобов`язати винести постанову про зняття арешту з усього майна та коштів.

У позовній заяві представник позивача просить поновити позивачу строк звернення до суду із цим позовом, з огляду на те, що про порушення своїх прав позивачу стало відомо з листа відповідача від 23.01.2025 року (отриманий засобами поштового зв`язку 03.02.2025 року). В межах процесуального строку позивач звернувся за захистом своїх прав зі скаргою до суду, який видав постанову про накладення штрафу, а саме до Херсонського міського суду Херсонської області. Однак, ухвалою від 17.02.2025 року позивачу було відмовлено у відкритті провадження з посиланням на те, що оскарження дій чи бездіяльності державних виконавців не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. Не погодившись із таким висновком суду, позивач звернувся з апеляційною скаргою, проте постановою Херсонського апеляційного суду від 08.04.2025 року ухвалу Херсонського міського суду залишено без змін. Таким чином, представник позивача зазначає, що позовну заяву подано у 10 денний строк.

До суду щодо оскарження бездіяльності державного виконавця позивач звернувся 15.04.2025 року.

Суд зазначає, що строк на оскарження вказаної бездіяльності, з урахуванням ч.1 та 2 ст. 287 КАС України сплинув 27.03.2020 року, після спливу десятиденного строку з дня постанови про повернення виконавчого документа стягувачу.

Суд зазначає, що причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Посилання позивача на те, що він звертався із аналогічними позовними вимогами до суду за правилами цивільного судочинства, суд зазначає, що такі підстави не є поважними причинами пропуску строку звернення до суду.

Так, у постанові ВСУ у справі № 6- 1763цс16 від 24 травня 2017р зазначено, що якщо особа неправильно подала позовну заяву, і є ухвала про її повернення, без розгляду або подала цю заяву з недодержанням правил підсудності, то варіантів щодо строку давності немає. В такому випадку цей строк не переривається, не зупиняється та не поновлюється, оскільки неправильне подання позовної заяви не є поважною причиною.

Тому, надаючи оцінку наведеним представником позивача причинам пропуску строку звернення до суду з урахуванням наведених вище умов, суд доходить висновку, що ці причини не відповідають зазначеним умовам, а тому не є поважними, адже представником позивача не наведено обґрунтувань поважності звернення до суду зі спливом п`яти років у порядку ст.. 287 КАС України.

За наявними у справі доказами, суд доходить висновку, що позивач пропустив строк звернення до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Також суд зазначає, що відповідно до ч. 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08.07.2011 року (надалі Закон № 3674-VI) за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано, фізичною особою встановлюється ставка судового збору у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" визначено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2025 року 3028 гривня.

Вказана позовна заява містить одну позовну вимогу немайнового характеру (основну) та одну позовну вимогу (похідну).

Отже позивач має сплатити судовий збір в розмірі 1211,20 грн.

Разом з цим до позовної заяви не додано докази сплати судового збору.

Окрім цього, відповідно до приписів п. 4 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності.

Відповідно до п. 4, 5 ч. 5 ст. 160 КА С України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Перевіряючи зміст позовних вимог на дотримання п. 4, 5 ч. 5 ст. 160 КА С України, суддя зазначає, що у позовній заяві відсутнє обґрунтування мети звернення до суду шляхом обрання позивачем саме визначеного ним способу захисту, за умови вже відсутності виконавчого провадження № 54679010 (знищено) в межах якого позивач просить вчинити виконавчі дії та враховуючи приписи ч. 2 ст. 30 ЦПК України, ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження».

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною другою зазначеної статті КАС України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

При таких обставинах, позовна заява ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ) про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії,повинна бути залишена без руху, а позивачам наданий строк для усунення недоліків шляхом подання заяви про поновлення строку звернення до суду із обґрунтуванням поважності причин пропуску такого строку, доказу про сплату судового збору та викладення у позовній заяві обґрунтування позовних вимог відповідно до недоліків вказаних в ухвалі.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.160,161,167,169,256, 294 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Суворовського відділу державної виконавчої служби у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (, місце знаходження: 73003, м. Херсон, вул.. Бориса Мозолевського, 2) за участю третьої особи Митниці в Херсонській області, Автономній республіці Крим та м. Севастополі (, місце знаходження: 65026, м. Одеса, вул.. Приморська, 6) про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії,-залишити без руху.

2. Повідомити заявника про необхідність усунути недоліки, викладені в ухвалі протягом десяти днів з моменту її отримання шляхом надання безпосередньо до канцелярії Одеського окружного адміністративного суду (адреса: м. Одеса, вул. Фонтанська дорога,14) документів, що підтверджують усунення викладених в ухвалі недоліків разом із супровідним листом із зазначенням номеру справи.

3. Роз`яснити заявнику, що в іншому випадку заява і додані до неї документи будуть повернуті позивачу без розгляду не пізніше п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Ухвала набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 256 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Cуддя Л.Р. Юхтенко