Справа № 505/1385/25
Суддя: Дзюбинський А. О.
Дата ухвалення: 2025-04-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

Справа № 505/1385/25

Провадження № 2-а/505/104/2025

28 квітня 2025 року м. Подільськ

Суддя Котовського міськрайонного суду Одеської області Дзюбинський А.О., розглянувши матеріали справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення № 20186 від 03.12.2024 за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

До Котовського міськрайонного суду Одеської області 25.04.2025 із позовною заявою звернувся ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_2 про визнання дій протиправними та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення № 20186 від 03.12.2024 за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП та накладення стягнення у виді штрафу в розмірі 17 000 грн.

Відповідно до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Щодо звільнення від сплати судового збору

Позивача просить звільнити його від сплати судового збору на підставі п. 3 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір». Позивач зазначає. зазначає, що перебуває у важкому матеріальному стані та є малозабезпеченою особою, має статус одинокого батька (удівця), зазначає, що середньомісячний сукупний дохід є нижчий від двох прожиткових мінімумів.

Позивач зазначає, що вказані обставини про статус одиноко батька та рівень доходу підтверджуються:

- свідоцтвом про народження доньки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

- свідоцтвом про смерть дружини ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_4

- відомостями з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого/перерахованого податку та військового збору станом на 16.04.2025 за період з вересня 2024 року до лютого 2025 року, відповідно до яких позивачу нараховано дохід податковим агентом АТ КБ «Приватбанк» в сумі 250 грн;

- довідкою за формою ОК-5 з Пенсійного фонду України від 16.04.2025 відповідно до якої, останні відомості щодо відрахувань страхових внесків є за травень 2014 року із заробітної плати 8 233 грн (страхувальник Комунальне виробничо-експлуатаційного підприємства «Котовськводоканал») та серпень 2014 року із заробітної плати 1968 грн (страхувальник ОСББ «Сім?я»);

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити, розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати зважаючи на вказані підстави.

Таким чином, законодавством встановлені конкретні умови, за наявності яких можливе звільнення від сплати судового збору, його відстрочення або розстрочення.

Отже, єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду. При цьому, заява про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідну заяву, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Так, позивач в обґрунтування свого скрутного матеріального стану посилається на відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період з вересня місяця 2024 року до лютого місяця 2025 включно.

Слід зазначити, що сама по собі відсутність доходів, які підлягають оподаткуванню і обліковуються органами ДПС, не свідчить про скрутне матеріальне становище. Доказів про відсутність інших джерел доходів суду не надано.

Відповідно до відомостей Державного реєстру фізичних осіб платників податків про джерела та суми доходів, отриманих від податкових агентів, та/або про суми доходів, отриманих самозайнятими особами, а також суму річного доходу, задекларованого фізичною особою в податковій декларації про майновий стан і доходи позивач отримував у 2024 році дохід із зазначенням «Інші доходи» від Акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» та у 2024 та 2025 році від Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк». Разом з тим, довідку про рух коштів за належними позивачу рахунками у вказаних банківських установах позивачем не надано. Також, позивачем не надано доказів перебування доньки на утриманні, проживання разом з батьком, не надано доказів щодо розміру отримуваної пенсії.

Відповідно до ст. 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Тобто, самі лише обставини, пов`язані з відсутністю коштів, не можуть вважатися підставою звільнення від сплати судового збору, враховуючи, що позивачем не додано належних доказів, які б підтверджували неможливість сплатити судовий збір у визначеному законом розмірі.

Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

У даному випадку необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, яке визначено КАС України, і не може бути визнане обмеженням права доступу до суду у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З урахування вищевикладеного, клопотання заявника про звільнення від сплати судового збору в розмірі 605,60 грн задоволенню не підлягає.

Невиконання заявником наведених вимог процесуального законодавства має правовим наслідком залишення заяви без руху.

Зміст позовної заяви

Ознайомившись із позовною заявою та доданими до неї документами суд вважає, що позивачем не в повній мірі дотримано вимоги статей 160, 161 КАС України.

Так, позивачем не додержано вимоги щодо зазначення інформації відповідно до пунктів

2, 8, 11 ч. 5 ст. 160 КАС України:

- не зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету відповідача та позивача;

- не зазначено відомості щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- не надано власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Окрім цього, відповідно до ч. 9 ст. 160 КАС України, у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

В порушення вимог ч. 3 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України позивачем при подачі адміністративного позову до суду до позовної заяви не додано документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

18 березня 2020 року Велика Палата Верховного Суду ухвалила постанову у справі №543/775/17, де дала роз`яснення, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Такі висновки Великої Палати Верховного Суду суд першої інстанції зобов`язаний враховувати відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України.

На даний момент 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 605,60 грн. А тому, позивачу слід сплатити за подачу позову 605,60 грн., надавши оригінал документа про сплату судового збору, окрім випадку, якщо існують підстави для звільнення від сплати судового збору, відповідно до статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Суддя звертає увагу, що згідно вимог ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Разом з тим, позовна заява не містить інформації про дату блокування банківських рахунків позивача в межах здійснення процедури примусового стягнення штрафу, накладеного як стягнення, визначеного в оскаржуваній постанові про притягнення до адміністратвиної відповідальності (виконавче провадження № 77668784). Саме ця дата (блокування банківських рахунків) зазначена як день, коли позивач дізнався про накладення адміністративного стягнення, до позовної заяви долучено постанову про відкриття виконавчого провадження № 77668784 від 01.04.2025 без ідентифікатора для доступу до автоматизованої системи.

Позивач звернувся із позовом до суду 24.05.2025 Однак, будь-яких доказів, які би підтверджували факт блокування рахунків позивача у десятиденний строк до звернення до суду (з 15.04.2025 до 24.04.2025) до матеріалів позову не надано.

Відповідно до ст. 123 КАС Укарїни, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву. Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відтак, на підставі наданих позивачем доказів не можливо встановити поважність причини пропуску строків звернення до адміністративного суду.

Відповідно до частини 1статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частиною 2 статті 169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного, вважаю, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши строк для усунення вказаних недоліків протягом семи днів з моменту отримання ухвали.

Зазначені недоліки позовної заяви повинні бути усунені шляхом звернення до суду із позовною заявою, яка відповідає вимогам статей 160, 161КАС України.

Згідно з частиною 3 статті 169 КАС України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Таким чином позивачем, позивачу необхідно сплатити судовий збір за наступними реквізитами рахунку:

Отримувач коштів: ГУК в Од.обл./м.Подільськ/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37607526

Банк отримувача: Казначейство України(ел. адм. подат.)

Рахунок отримувача: UA0015746

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: судовий збір, за позовом, прізвище ініціали, Котовський міськрайонний суд Одеської області

Окрім цього, усунути недоліки позовної заяви, шляхом:

- зазначення відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету відповідача та позивача;

- зазначення наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- надання власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

- надати докази блокування банківських рахунків позивача у період з 15.04.2025 до 24.04.2025, чи надати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду вказавши інші підстави для поновлення строку.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 241, 243, 286КАС України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Визнати неповажними причини пропуску позивачем ОСОБА_1 строків звернення до адміністративного суду.

Відмовити у задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про звільнення його від сплати судового збору в розмірі 605,60 грн.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_2 про визнання дій протиправними та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення № 20186 від 03.12.2024 за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП залишити без руху, надавши позивачу десять сім днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Копію ухвали надіслати позивачу, роз`яснивши, що у разі якщо недоліки позовної заяви вказані судом, не будуть усунені у встановлений судом строк, позовна заява буде вважатися не поданою та повертається позивачеві.

Оскарження ухвали окремо від рішення суду не допускається. Заперечення на ухвалу може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя

Котовського міськрайонного суду

Одеської області Андрій ДЗЮБИНСЬКИЙ