Справа № 826/10742/16
Суддя: Панікар І.В.
Дата ухвалення: 2025-04-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без розгляду
м. Івано-Франківськ
Івано-Франківський окружний адміністративний суд у складі колегії головуючого судді Панікара І.В., суддів: Боршовського Т.І., Микитюка Р.В., розглянувши в порядку письмового провадження питання щодо можливості залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Національного банку України, Державної податкової інспекції у Приморському районі міста Одеси Головного управління ДФС в Одеській області, третьої особи Публічного акціонерного товариства "Укрсиббанк" про зобов`язання вчинити дії, -
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Національного банку України, Державної податкової інспекції у Приморському районі міста Одеси Головного управління ДФС в Одеській області, за змістом якого просив суд:
- зобов`язати Державну податкову інспекцію у Приморському районі м. Одеси Головного управління ДФС в Одеській області здійснити наступні дії:
надати копію акту перевірки відділення № 557 AT "УкрСиббанк" з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01 січня 2010 року по 16 березня 2016 року, та розшифровку безнадійної заборгованості, списаної за рахунок страхового резерву банку;
Окружним адміністративним судом міста Києва ухвалою від 08.08.2016 відкрито провадження в даній адміністративній справі, розгляд справи призначено проводити в складі колегії суддів.
Поштове відправлення з ухвалою суду та повісткою про виклик на "27" березня 2025 року, направлене відповідачу за адресою зареєстрованого місця проживання, однак, кореспонденція повернулась на адресу суду з відміткою установи поштового зв`язку "адресат відсутній за вказаною адресою" (а.с.180-185).
Згідно з частиною 11 статті 126 Кодексу адміністративного судочинства України у разі повернення поштового відправлення, яке не вручене адресату з незалежних від суду причин, вважається, що останнє вручене належним чином.
Поштове відправлення з повісткою про виклик на "08" квітня 2025 року, направлене відповідачу за адресою зареєстрованого місця проживання, однак, кореспонденція повернулась на адресу суду з відміткою установи поштового зв`язку "адресат відсутній за вказаною адресою" (а.с.229-231).
Водночас, у підготовче судове засідання призначене на "08" квітня 2025 року о 10:00 год, позивач ОСОБА_1 , до суду не з`явився, хоча був повідомлений належним чином про дату, час та місце розгляду даної справи, жодних клопотань чи заяв, що обґрунтовували б його відсутність, останній не подав.
Окрім того, вищевказаною ухвалою суду, явку позивача ОСОБА_1 в підготовче засідання на "28" квітня 2025 року визнано обов`язковою.
Поштове відправлення із ухвалою суду та повісткою про виклик на "28" квітня 2025 року, направлене відповідачу за адресою зареєстрованого місця проживання, однак, кореспонденція повернулась на адресу суду з відміткою установи поштового зв`язку "адресат відсутній за вказаною адресою" (а.с.240-245).
Однак, в судове засідання призначене на "28" квітня 2025 року о 13:30 год, позивач ОСОБА_1 , вчергове не з`явився, хоча був повідомлений належним чином про дату, час та місце розгляду даної справи, жодних клопотань чи заяв, що обґрунтовували б його відсутність, останній не подав.
Представник Національного банку України не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення судового розгляду, однак, 28.04.2025 через підсистему «Електронний суд» надійшло клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду.
Представник Акціонерного товариства «Укрсиббанк» не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення судового розгляду, однак, 07.03.2025 через підсистему «Електронний суд» надійшла заява про розгляд справи без участі (а.с.116).
Суд звертає увагу на те, що частиною 1 та 5 статті 205 вказано, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
У разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Частиною 9 коментованої статті передбачено, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Наведені вище обставини та норми процесуального закону дають можливість суду розглянути питання щодо можливості залишення позовної заяви без розгляду за відсутності сторін (в письмовому провадженні).
Вирішуючи питання щодо можливості продовження розгляду даної справи за наведених вище обставин та залишення позовної заяви без розгляду, суд зазначає наступне.
За частиною другою статті 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.
Відповідно до частини 2 статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
За текстом частини 5 статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.
Відповідно до частини 1 статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.
При цьому, під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників процесу, заборону зловживати наданими правами.
Згідно частини 2 статті 131 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.
В даному аспекті, суд зазначає, що статтею 205 Кодексу адміністративного судочинства України визначено правове регулювання наслідків неявки у судове засідання учасників справи.
Згідно із частиною 1 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
При цьому, частиною 5 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.
Окрім того, відповідно до пункту 4 частини 1 статі 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, зокрема, у разі якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.
Враховуючи повторну неявку позивача без поважних причин в судове засідання, належним чином повідомленого про дату, час та місце судового розгляду, суд доходить висновку про необхідність залишення адміністративного позову без розгляду, на підставі частини 5 статті 205 та пункту 4 частини 1 статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України.
При цьому, суд приймає до уваги ту обставину, що неявка позивача перешкоджає розгляду справи, оскільки його присутність є необхідною умовою для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі в аспекті подання додаткових доказів по справі.
Застосовуючи до позивача процесуальні наслідки його неявки у судові засідання, суд бере до уваги положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція), згідно з якими кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, а також враховує практику Європейського Суду з прав людини, яка є джерелом права.
Зокрема, одним із аспектів гарантії справедливого судочинства, які містить стаття 6 Конвенції, є доступ до суду. Європейський Суд з прав людини у справі Bellet v. Frаnсе зазначив, що рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.
Разом з тим, таке право не є абсолютним, оскільки забезпечивши право особи на звернення до суду, держава покладає на таку особу певні обов`язки, які пов`язані із реалізацією такого права. Однією з складовою гарантованого Конвенцією права на доступ до суду є розумний строк розгляду справи, який пов`язаний не лише із правовою та фактичною складністю справи, але й поведінкою заявника. Оцінюючи поведінку заявника з позиції Європейського Суду слід брати до уваги в тому числі і факти невиконання ним процесуальних обов`язків, наприклад, неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин.
Тобто, право особи на доступ до суду перебуває у безпосередньому взаємозв`язку із виконанням тих обов`язків, які покладаються на заявника при реалізації ним своїх прав.
Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.
Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Повторна неявка позивача у судове засідання, неповідомлення суду про поважність причин неприбуття до суду, невжиття будь-яких інших активних дій пов`язаних із використанням власних процесуальних прав, в контексті норм національного законодавства, позбавляють суд можливості здійснювати розгляд справи та призводять до порушення розумних строків її вирішення.
Суд звертає увагу, що до суду не надходило від позивача повідомлення про поважність причин, з яких позивач не міг з`явитися в судові засідання, призначені на "08" квітня 2025 року о 10:00 год. та "28" квітня 2025 року о 13:30 год.
Водночас, суд вжив усі можливі заходи з використанням передбачених нормами Кодексу адміністративного судочинства України процесуальних засобів щодо належного повідомлення позивача про час, місце та дату судового засідання.
Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач, в першу чергу, має активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.
Виходячи з правових норм, які містить частина 5 статті 205 та пункт 4 частини 1 статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України, повторна неявка позивача у судове засідання, належним чином повідомленого про дату, час та місце судового розгляду, без поважних причин та відсутність від нього заяв про розгляд справи за його відсутності, слугують окремою підставою для залишення даного позову без розгляду.
Суд вважає за необхідне роз`яснити, що відповідно до частини 4 статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України, позивач має право повторно звернутися до адміністративного суду з даною заявою.
На підставі статті 124 Конституції України, керуючись статтями 45, 205, 240, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У Х В А Л И Л А:
Позовну заяву ОСОБА_1 до Національного банку України, Державної податкової інспекції у Приморському районі міста Одеси Головного управління ДФС в Одеській області, третьої особи Публічного акціонерного товариства "Укрсиббанк" про зобов`язання вчинити дії - залишити без розгляду.
Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку. Відповідно до статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду або через Івано-Франківський окружний адміністративний суд.

Відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Головуючий суддя /підпис/ Панікар І.В.

Суддя /підпис/ Боршовський Т.І.

Суддя /підпис/ Микитюк Р.В.

Ухвала складена в повному обсязі "29" квітня 2025 року.