Справа № 120/5064/25
Суддя: Яремчук Костянтин Олександрович
Дата ухвалення: 2025-04-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про відкриття провадження в адміністративній справі

м. Вінниця

29 квітня 2025 р. Справа № 120/5064/25

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Яремчук Костянтин Олександрович, розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління ДПС у Вінницькій області (21028, м. Віниця, вул. Хмельницьке шосе, буд. 7) про визнання протиправними та скасування податкових рішень,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області.

Ухвалою від 21 квітня 2025 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків, що містить позов, шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду в частині, що стосується оскарження податкового повідомлення-рішення від 28 травня 2024 року, а також надання належним чином засвідченої копії такого рішення (у разі ж відсутності такого рішення у позивача - клопотання про його витребування).

24 квітня 2025 року представницею позивача на виконання вимог ухвали від 21 квітня 2024 року подано до суду заяву про усунення недоліків позовної заяви, у якій вказує, що 12 березня 2025 року Головним управлінням ДПС у Вінницькій області складено податкову вимогу № 0-0232, якою зобов`язано ОСОБА_1 сплатити суму податкового зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, в розмірі 43755,67 гривень. При цьому, як зазначає представниця позивача, у листі податкового органу, який надійшов разом із податковою вимогою 16 березня 2025 року, зазначено, що 28 травня 2024 року відносно ОСОБА_1 прийнято два податкових повідомлення-рішення за 2022 рік на суму 21203,00 гривень та за 2023 рік на суму 21885,40 гривень. Відтак ОСОБА_1 дізнався про прийняте податкове повідомлення-рішення від 28 травня 2024 року лише 16 березня 2025 року із листа податкового органу від 12 березня 2025 року, який надійшов разом із податковою вимогою. Таким чином, на думку представниці позивача, ОСОБА_1 не пропустив шестимісячний строк на оскарження податкової вимоги від 12 березня 2025 року та податкового повідомлення-рішення від 28 травня 2024 року, адже дізнався про такі лише 16 березня 2025 року.

Разом із заявою про усунення недоліків представницею позивачки також подано клопотання, у якому просить витребувати у Головного управління ДПС у Вінницькій області податкові повідомлення-рішення від 28 травня 2024 року, якими зобов`язано ОСОБА_1 сплатити суму податкового зобов`язання в розмірі 43755,67 гривень у якості податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості за період з 01 січня 2022 року по 31 грудня 2023 року.

Розглянувши подану представницею позивача заяву про усунення недоліків позовної заяви, суд зважає на таке.

Особливості строків звернення до адміністративного суду врегульовані статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), частиною 2 якої передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина 3 статті 122 КАС України).

Відтак, як правило, строк звернення до адміністративного суду із вимогами щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності пенсійних органів становить шість місяців, який обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як свідчить зміст позовної заяви, предметом оскарження у ній, окрім іншого, визначено податкове повідомлення-рішення, що прийняте Головним управлінням ДПС у Вінницькій області 28 травня 2024 року.

При цьому, як стверджує представниця позивача у поданій до суду 24 квітня 2025 року заяві, про таке податкове повідомлення-рішення ОСОБА_1 стало відомо із листа Головного управління ДПС у Вінницькій області від 12 березня 2025 року.

Водночас представницею позивача ані до заяви про усунення недоліків, ані до позовної заяви не долучено лист Головного управління ДПС у Вінницькій області від 12 березня 2025 року.

Натомість разом із позовом подано лист Головного управління ДПС у Вінницькій області від 29 листопада 2024 року, який направлявся на адресу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , та зі змісту якого слідує, що відповідачем 28 травня 2024 року прийнято податкові повідомлення-рішення № 0-0203- НОМЕР_1 та № 0-0203-UA0080026.

За таких обставин вважаю, що строк звернення до суду ОСОБА_1 не пропущено, адже про оскаржувані податкові повідомлення-рішення йому стало відомо із листа Головного управління ДПС у Вінницькій області від 29 листопада 2024 року, натомість до суду із цим позовом його представниця звернулася 15 квітня 2025 року, тобто в межах шестимісячного строку звернення до адміністративного суду.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами, вважаю, що вона підсудна Вінницькому окружному адміністративному суду, відповідає вимогам, передбаченим статтею 160, 161 КАС України, що є підставою для прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі.

Пунктом 4 частини 9 статті 171 КАС України визначено, що про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій, окрім іншого, вказується за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

Визначаючись із тим, за якими правилами позовного провадження здійснюватиметься розгляд адміністративної справи, зважаю на таке.

Адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи (частини 1, 2 статті 12 КАС України).

Особливості розгляду справ за правилами спрощеного позовного провадження врегульовано главою 10 розділу ІІ КАС України.

Статтею 257 КАС України визначено, що за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:

1) значення справи для сторін;

2) обраний позивачем спосіб захисту;

3) категорію та складність справи;

4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо;

5) кількість сторін та інших учасників справи;

6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;

7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відтак, керуючись приписами статей 12, 257, 262 КАС України, а також враховуючи характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників, а також інші обставини, які мають значення для вирішення даної справи, доходжу висновку, що розгляд справи слід здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Окрім того, разом із заявою про усунення недоліків від 24 квітня 2025 року представницею позивача подано клопотання про витребування доказів, у якому просить витребувати у Головного управління ДПС у Вінницькій області податкові повідомлення-рішення від 28 травня 2024 року, якими зобов`язано ОСОБА_1 сплатити суму податкового зобов`язання в розмірі 43755,67 гривень у якості податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості, за період з 01 січня 2022 року по 31 грудня 2023 року.

Розглянувши клопотання про витребування доказів, зважаю на таке.

Одним із принципів адміністративного судочинства є офіційне з`ясування всіх обставин у справі. Цей принцип визначає особливості адміністративного судочинства і полягає у більш активній ролі суду: саме на суд покладено обов`язок вживати передбачені законом заходи, необхідні для всебічного з`ясування обставин у справі.

Отже, адміністративний суд має повністю встановити обставини справи, щоб на засадах верховенства права ухвалити законне та обґрунтоване рішення.

Відповідно до частин 1, 2 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Водночас частиною 4 статті 77 КАС України передбачено, що докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом із поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи (частини 1, 2, 3 статті 79 КАС України).

Особливості витребування доказів врегульовано статтею 80 КАС України.

Так, частиною 1 статті 80 КАС України передбачено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу (частина 2 статті 80 КАС України).

Відповідно до частини 3 статті 80 КАС України про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.

Як свідчить зміст позовної заяви, предметом оскарження у ній, окрім іншого, визначено податкові повідомлення-рішення, що прийняті Головним управлінням ДПС у Вінницькій області 28 травня 2024 року.

При цьому лист Головного управління ДПС у Вінницькій області вих. № 51472/6/02-32-24-07-10 від 29 листопада 2024 року свідчить про те, що відповідачем 28 травня 2024 року прийнято податкові повідомлення-рішення № 0-0203-UA0080026 та № 0-0203-UA0080026, якими позивачеві визначено до сплати податкові зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, за 2022 рік в сумі 21203 гривень та за 2023 рік в сумі 21855,40 гривень.

Водночас подані разом із позовом матеріали не містять згадуваних вище податкових повідомлень-рішень, а представниця позивача наполягає на витребуванні таких рішень у відповідача.

Відтак з огляду на відсутність у позивача таких податкових рішень, тому суд дійшов висновку, що клопотання представниці позивача підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 12, 72, 77, 79, 80, 160, 161, 171, 248, 256, 257, 262 КАС України,

УХВАЛИВ:

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування податкових рішень.

Розгляд справи здійснюватиметься суддею Яремчуком Костянтином Олександровичем одноособово за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні).

Встановити відповідачу 15-денний строк з дня отримання даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву в порядку статті 162 КАС України. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам статті 162 КАС України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до вимог частини 3 статті 162 КАС України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити позивачу 5-денний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив в порядку статті 163 КАС України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу 5-денний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення в порядку статті 164 КАС України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Клопотання про витребування доказів задовольнити.

Витребувати у Головного управління ДПС у Вінницькій області належним чином засвідчені копії податкових повідомлень-рішень № 0-0203-UA0080026 та № 0-0203-UA0080026, що прийняті Головним управлінням ДПС у Вінницькій області 28 травня 2024 року.

Копію даної ухвали надіслати учасникам справи.

Відповідачу також надіслати копію позовної заяви з доданими до неї документами.

Повідомити учасників справи про можливість отримати інформацію по даній справі на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: "http://court.gov.ua/fair/".

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 КАС України.

Суддя Яремчук Костянтин Олександрович