Справа № 160/23909/24
Суддя: Бухтіярова Марина Миколаївна
Дата ухвалення: 2025-04-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Бухтіярової М.М.
розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Дніпровського державного медичного університету до Східного офісу Держаудитслужби, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Товариство з обмеженою відповідальністю «СОЛАРСИС», про визнання протиправним та скасування висновку, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Дніпровського державного медичного університету до Східного офісу Держаудитслужби (далі відповідач), за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Товариство з обмеженою відповідальністю «СОЛАРСИС», в якій позивач просить:
-визнати протиправним та скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби від 19.08.2024 року про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2024-07-17-005824-a.
При вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позов подано без додержання вимог, встановлених статтею 161 КАС України.
Ухвалою суду позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачеві строк для усунення недоліків позову.
Представником позивача адвоката Кім Г.В. усунуто недоліки позову, подано докази сплати судового збору та направлення копії позову з додатками третій особі.
Цією ж ухвалою витребувано у Східного офісу Держаудитслужби усі докази з їх документальним підтвердженням на обґрунтування підстав для прийняття висновку, що оскаржується.
До відзиву відповідачем долучено витребувані ухвалою суду докази.
Позивач своїм правом на подання відповіді на відзив не скористався. Пояснень третьої особою також не подано.
Ухвалою суду позовну заяву залишено без руху після відкриття провадження.
Позивачем усунуто недоліки позовної заяви, долучено копію договору №12 від 12.08.2024, додаток 1 до договору, додаток 2 до договору, додаток 3 до договору, а також докази їх надіслання іншим учасникам справи.
Ухвалою суду продовжено розгляд адміністративної справи.
Відповідно до частини п`ятої та восьмої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.
Згідно з частиною п`ятою статті 250 КАС України датою ухвалення судового рішення у порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.
Розумність строків є одним із основоположних засад (принципів) адміністративного судочинства відповідно до пункту 8 частини третьої статті 2 КАС України.
Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним уважається строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального і процесуального права.
Дослідивши матеріали справи та надані докази, проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.
Згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань основний вид економічної діяльності позивача за КВЕД: 85.32 Вища освіта; позивач також здійснює свою діяльність і в інших напрямках (інші): Загальна медична практика, Діяльність ресторанів, надання послуг мобільного харчування, Дослідження й експериментальні розробки у сфері інших природничих і технічних наук.
Тендерна документація на закупівлю: «ДК 021:2015:45000000-7 Будівельні роботи та поточний ремонт» (послуги з поточного ремонту (карнизів, піддашків та покрівлі) будівлі навчального корпусу №5 Дніпровського державного медичного університету за адресою: вул.Севастопольська, 17, м.Дніпро) з додатками була оприлюднена на відповідному веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель 17.07.2024.
У складі тендерної пропозиції Товариством з обмеженою відповідальністю «СОЛАРСИС» подано довідку за вих.№84 від 22.07.2024, в якій повідомлено, що на етапі подання тендерної пропозиції за предметом закупівлі ДК 021:2015:45000000-7 Будівельні роботи та поточний ремонт (Послуги з поточного ремонту (карнизів, піддашків та покрівлі) будівлі навчального корпусу №5 Дніпровського державного медичного університету за адресою: вул. Севастопольська, 17, м.Дніпро), товариство не планує залучати субпідрядні організації в обсязі 20 відсотків і більше від вартості договору про закупівлю.
У періоді з 06.08.2024 по 16.08.2024 Східним офісом Держаудитслужби на підставі наказу від 05.08.2024 № 100 здійснено моніторинг процедури закупівлі UA-2024-07-17-005824-а, за результатами якого складено Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2024-07-17-005824-а, який оприлюднено в електронній системі закупівель 19.08.2024.
Згідно з Висновком предметом аналізу були наступні питання: обрання процедури закупівлі, визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, в тому числі відображення інформації, документів передбачених пунктом 4-1 постанови Кабінету Міністрів України «Про ефективне використання державних коштів» від 11 жовтня 2016 року № 710, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України від 25.12.2015 № 922-VIII «Про публічні закупівлі» та Постанови Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування», розгляду тендерних пропозицій, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення.
Згідно з пунктом 1 Констатуючої частини Висновку під час моніторингу встановлено такі порушення:
1.Згідно з пунктом 3 Розділу І Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15 квітня 2020 року № 708 (далі - Порядок № 708) предмет закупівлі, зокрема, послуг, визначається замовником згідно з пунктом 21 частини першої статті 1 Закону № 922 та за показником четвертої цифри Єдиного закупівельного словника. Моніторингом установлено, що Замовником предмет закупівлі з поточного ремонту (карнизів, піддашків та покрівлі) будівлі навчального корпусу №5 Дніпровського державного медичного університету за адресою: вул. Севастопольська, 17 м. Дніпро визначено за кодом ДК 021:2015: 45000000-7: «Будівельні роботи та поточний ремонт», тобто із зазначенням другої цифри Єдиного закупівельного словника, що є порушенням вимоги пункту 3 Розділу І Порядку № 708.
2.Відповідно до пункту 7.1. розділу III «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації учасник у складі тендерної пропозиції надає інформацію про повне найменування та місцезнаходження щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю, або інформацію у довільній формі щодо незалучення такого (таких) субпідрядника/співвиконавця (або так само залучення їх в обсязі, що не перевищує 20 відсотків від вартості договору про закупівлю). В документах тендерної пропозиції ТОВ «СОЛАРСИС» міститься Довідка про незалучення субпідрядників від 22.07.2024 № 84 (файл: Довідка про субпідрядника.рdf), в якій зазначено, що вказаний учасник на етапі подання тендерної пропозиції не планує залучати субпідрядні організації в обсязі 20 відсотків і більше від вартості договору про закупівлю. Проте, моніторингом установлено, що в документах тендерної пропозиції ТОВ «СОЛАРСИС» відсутня інформація щодо залучення або незалучення субпідрядних організацій в обсязі, що не перевищує 20 відсотків від вартості договору про закупівлю. Зазначене не відповідає пункту 7.1. розділу III «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації.
Відповідно до пункту 43 Особливостей, якщо Замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель. Зважаючи на зазначене, Замовник не встановив невідповідність у документах учасника ТОВ «СОЛАРСИС» та на порушення вимог пункту 43 Особливостей не розмістив в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення учасником вказаної невідповідності, тим самим не надав можливості учаснику її виправити.
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Східним офісом Держаудитслужби зобов`язано здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Вважаючи вказаний Висновок протиправним, позивач звернувся до суду із позовом.
Частиною другою статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26 січня 1993 року № 2939-XII (далі - Закон № 2939-ХІІ в редакції на час спірних відносин).
Відповідно до статті 1 Закону № 2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю). Орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України.
За змістом статті 2 Закон № 2939-XI Головними завданнями органу державного фінансового контролю є, зокрема: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, за дотриманням законодавства про закупівлі.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Відповідно до статті 5 Закону № 2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Згідно з пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (далі - Положення №43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
У відповідності до підпункту 3 пункту 4 Положення №43, Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Пунктом 7 Положення №43 передбачено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
З аналізу наведених приписів вбачається, що Державна аудиторська служба України безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи відповідно до статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі».
У пункті 14 частини першої статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (далі - Закон №922-VIII у редакції на час спірних відносин) закріплено, що моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Стаття 8 Закону № 922-VIII визначає порядок здійснення моніторингу публічних закупівель.
Відповідно до частини другої статті 8 Закону № 922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав, зокрема: виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Частиною третьою статті 8 Закону № 922-VIII передбачено, що повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.
Згідно з частиною четвертою статті 8 Закону № 922-VIII строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання (частина 6 статті 8 Закону № 922-VIII).
Відповідно до частини сьомої статті 8 Закону № 922-VIII, у висновку обов`язково зазначаються:1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
За змістом частини десятої статті 8 Закону № 922-VIII, у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
Надаючи оцінку зазначеним у висновку твердженням відповідача, суд виходить з наступного.
Тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель (пункт 31 частини першої статті 1 Закону №922-VII).
Відповідно до пунктів 1, 18 частини другої статті 22 Закону №922-VIII у тендерній документації зазначаються такі відомості: інструкція з підготовки тендерних пропозицій; вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг.
Тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації (частина третя статті 22 Закону №922-VIII).
За змістом пункту 28 розділу «Порядок проведення відкритих торгів» Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 (далі Особливості), тендерна документація повинна містити перелік документів та/або інформації, які подаються учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, та перелік документів та/або інформації, які подаються переможцем процедури закупівлі. Зазначені переліки оформляються як окремі додатки до тендерної документації.
Тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації (пункт 31 частини першої статті 1 Закону №922-VII).
Відповідно до пункту 7.1 розділу ІІІ тендерної документації «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» передбачено, що учасник у складі тендерної пропозиції надає інформацію про повне найменування та місцезнаходження щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю, або інформацію у довільній формі щодо незалучення такого (таких) субпідрядника/співвиконавця (або так само залучення їх в обсязі, що не перевищує 20 відсотків від вартості договору про закупівлю).
До тендерної документації на закупівлю «Послуги з поточного ремонту (карнизів, піддашків та покрівлі) будівлі навчального корпусу №5 Дніпровського державного медичного університету за адресою: вул. Севастопольська, 17 м. Дніпро» замовником було розроблено Додатки, які надаються Учасником в складі тендерної пропозиції на етапі подання тендерних пропозицій: Додаток 1 - Тендерна пропозиція. Додаток 2 - Кваліфікаційні вимоги. Додаток 3 - Технічні вимоги. Технічні, якісні, кількісні та інші вимоги до предмету закупівлі. Технічна специфікація. Додаток 4 - Інші документи, що мають бути подані Учасником в складі тендерної пропозиції на етапі подання тендерних пропозицій.
У Додатку 4 до Тендерної документації «Інші документи, що мають бути подані Учасником в складі тендерної пропозиції на етапі подання тендерних пропозицій» у пункті 10 замовником конкретизовано, що на вимогу частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» Учасник зазначає у довідці довільної форми інформацію (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт як субпідрядника, в обсязі не менше, ніж 20 відсотків від вартості договору про закупівлю.
Суд зазначає, що у складі тендерної пропозиції ТОВ «СОЛАРСИС» подано довідку за вих.№84 від 22.07.2024, в якій повідомлено, що на етапі подання тендерної пропозиції за предметом закупівлі ДК 021:2015:45000000-7 Будівельні роботи та поточний ремонт (Послуги з поточного ремонту (карнизів, піддашків та покрівлі) будівлі навчального корпусу №5 Дніпровського державного медичного університету за адресою: вул. Севастопольська, 17, м.Дніпро), товариство не планує залучати субпідрядні організації в обсязі 20 відсотків і більше від вартості договору про закупівлю.
За таких обставин, беручи до уваги зазначені умови тендерної документації, надання ТОВ «СОЛАРСИС» довідки у складі тендерної пропозиції за вих.№84 від 22.07.2024 про те, що товариство не планує залучати субпідрядні організації в обсязі 20 відсотків і більше від вартості договору про закупівлю, цілком відповідає умовам тендерної документації.
Тож, порушень вимог пункту 43 Особливостей при розгляді тендерної пропозиції ТОВ «СОЛАРСИС», які стверджує відповідач, судом не встановлено, а матеріали справи не містять.
Щодо висновків відповідача про порушення порядку визначення предмета закупівлі, суд зазначає наступне.
Предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку (пункт 22 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII).
Порядок визначення предмета закупівлі затверджений Наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 № 708 (далі Порядок №708 в редакції на час спірних відносин).
Відповідно до пункту 1 розділу І Порядку №708 цей Порядок встановлює правила визначення замовником предмета закупівлі відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон) із застосуванням показників цифр основного словника національного класифікатора України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник», затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23 грудня 2015 року № 1749 (далі - Єдиний закупівельний словник), а також особливості визначення предмета закупівлі для окремих товарів, робіт і послуг.
Пунктом 3 розділу І Порядку №708 передбачено, що предмет закупівлі товарів і послуг визначається замовником згідно з пунктами 21 і 34 частини першої статті 1 Закону та за показником четвертої цифри Єдиного закупівельного словника.
Згідно з пунктами 21 та 34 частини першої статті 1 Закону №922-VIII послуги - будь-який предмет закупівлі, крім товарів і робіт, зокрема транспортні послуги, освоєння технологій, наукові дослідження, науково-дослідні або дослідно-конструкторські розробки, медичне та побутове обслуговування, найм (оренда), лізинг, а також фінансові та консультаційні послуги, поточний ремонт, поточний ремонт з розробленням проектної документації; товари - продукція, об`єкти будь-якого виду та призначення, у тому числі сировина, вироби, устаткування, технології, предмети у твердому, рідкому і газоподібному стані, а також послуги, пов`язані з постачанням таких товарів, якщо вартість таких послуг не перевищує вартості самих товарів.
У відповідності до Єдиного закупівельного словника, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі від 23 грудня 2015 року №1749, код предмета закупівлі « 45000000-7» є «Будівельні роботи та поточний ремонт» визначений за показником другої цифри національного класифікатора.
При цьому, у відповідності до пункту 3 розділу 2 Порядку №708 під час здійснення закупівлі послуг з поточного ремонту предмет закупівлі визначається за кожним окремим будинком, будівлею, спорудою, лінійним об`єктом інженерно-транспортної інфраструктури згідно з термінологією державних будівельних норм ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 04 червня 2014 року №163, та/або галузевих будівельних норм ГБН Г.1-218-182:2011 «Ремонт автомобільних доріг загального користування. Види ремонтів та переліки робіт», затверджених наказом Державної служби автомобільних доріг України від 23 серпня 2011 року № 301.
Вказаною нормою передбачено особливість визначення предмета закупівлі з поточного ремонту, а саме: предмет закупівлі визначається за кожним окремим будинком, будівлею, спорудою, лінійним об`єктом інженерно-транспортної інфраструктури, тобто при здійсненні закупівлі послуг з поточного ремонту враховується тип об`єкта і даний нормативно-правовий акт не встановлює правила (не зобов`язує) Замовника визначати послуги з поточного ремонту за показником четвертої цифри Єдиного закупівельного словника.
Судом встановлено, що в оголошені про проведення відкритих торгів позивачем визначено код предмета закупівлі 45000000-7 - «Будівельні роботи та поточний ремонт» за показником другої цифри національного класифікатора України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» і вказано інформацію, а саме: «Послуги з поточного ремонту (карнизів, піддашків та покрівлі) будівлі навчального корпусу №5 Дніпровського державного медичного університету за адресою: вул.Севастопольська, 17, м.Дніпро».
З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що зауваження відповідача під час моніторингу закупівлі не знайшли свого підтвердження та є безпідставними.
За змістом частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Враховуючи викладене, оскаржуваний висновок Східного офісу Держаудитслужби від 19.08.2024 про результати моніторингу закупівлі №UA-2024-07-17-005824-a прийнятий не на підставі та не у спосіб, що визначений законодавством, без урахування усіх істотних обставин, тому є протиправним та підлягає скасуванню.
Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Частиною першою статті 9 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, відповідно до якого розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
За змістом положень частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідачем не доведено правомірності свого рішення у спірних правовідносинах.
Враховуючи викладене, на підставі наданих доказів у їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, суд вважає, що позовна заява обґрунтована та підлягає задоволенню.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд виходить з наступного.
Частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Зважаючи на викладене, судові витрати зі сплати судового збору, понесені позивачем при зверненні до суду із цією позовною заявою у розмірі 3028,00грн., підлягають стягненню з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань на користь позивача.
Керуючись ст. ст. 9, 72-90, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до статті 297 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду оскаржується шляхом подання апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду.

Суддя М.М. Бухтіярова