Справа № 640/17324/19
Суддя: Артоуз Олеся Олександрівна
Дата ухвалення: 2025-04-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РОЗГЛЯДУ

29 квітня 2025 року Справа № 640/17324/19 ЗП/280/485/25 м.Запоріжжя
Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Артоуз О.О. розглянувши у порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження клопотання представника Міністерство фінансів України про залишення без розгляду адміністративної справи за позовом Приватного акціонерного товариства «Аудиторська фірма «Аналітик» (01042, м. Київ. вул. Чигоріна. буд. 57-А, адреса для листування: 01001, м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 44, ) до головного спеціаліста відділу з питань державного фінансового моніторингу Департаменту податкової політики Міністерства фінансів України Хохлова Дениса Миколайовича (01008, Київ, вул. Михайла Грушевського, 12/2, ), головного спеціаліста відділу з питань державного фінансового моніторингу Департаменту податкової політики Міністерства фінансів України Осадчої Наталії Василівни (01008, Київ, вул. Михайла Грушевського, 12/2, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Міністерство фінансів України (01008, Київ, вул. Михайла Грушевського, 12/2, ) про визнання дій неправомірними,

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство «Аудиторська фірма «Аналітик» (далі - позивач) звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва із позовом до головного спеціаліста відділу з питань державного фінансового моніторингу Департаменту податкової політики Міністерства фінансів України Хохлова Дениса Миколайовича (далі відповідач 1), головного спеціаліста відділу з питань державного фінансового моніторингу Департаменту податкової політики Міністерства фінансів України Осадчої Наталії Василівни (далі відповідач 2), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Міністерство фінансів України про визнання дій неправомірними, в якому просить суд:

визнати неправомірними дії відповідачів - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , що полягали у проведенні перевірки позивача з порушенням встановленого порядку та за відсутності належних повноважень.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 17.09.2019 відкрито провадження у адміністративній справі.

Законом України від 13.12.2022 № 2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» (далі - Закон № 2825-IX) ліквідовано вказаний адміністративний суд. Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя. Інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» щодо забезпечення розгляду адміністративних справ», але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України.

На виконання положень п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону № 2825-ІХ Окружним адміністративним судом міста Києва справу надіслано до Київського окружного адміністративного суду.

На виконання Закону України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» та відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 №399, Київським окружним адміністративним судом передано справу до Запорізькому окружному адміністративному суду.

Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 17.03.2025 адміністративну справу прийнято до провадження, та призначено підготовче засідання на 10.04.2025 о/об 11:00 год.

Протокольною ухвалою суду від 10.04.2025 у зв`язку із неприбуттям позивача у судове засідання без поважних причин та неповідомлення про причини неявки розгляд справи відкладено підготовчий розгляд справи на 29.04.2025 о 10:30 год.

Позивач належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду справи, проте у підготовче засідання, призначене на 29.04.2025 о 10:30 год. повторно не прибув, про причини неявки суд не повідомив, із клопотанням про відкладення засідання або про розгляд справи за його відсутності до суду не звертався.

Відповідачі в підготовче засідання не з`явилися.

Представник третьої особи в підготовче засідання подав клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача у судове засідання.

Відповідно до ч. 2 ст. 44 КАС України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно з ч. 2 ст. 131 КАС України учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Відповідно до ч. 5 ст. 205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Суд зазначає, що Приватним акціонерним товариством «Аудиторська фірма «Аналітик» повторно не забезпечено явку свого представника в підготовче засідання, без будь-яких повідомлень про поважність причин неприбуття за відсутності заяви про розгляд справи за відсутності представника позивача.

Застосовуючи до позивача процесуальні наслідки її повторної неявки у судове засідання, суд бере до уваги положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), згідно з якими кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, а також враховує практику Європейського Суду з прав людини, яка є джерелом права.

Зокрема, одним із аспектів гарантії справедливого судочинства, які містить стаття 6 Конвенції, є доступ до суду. Європейський Суд з прав людини у справі Bellet v. Frаnсе зазначив, що рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

Разом з тим, таке право не є абсолютним, оскільки забезпечивши право особи на звернення до суду, держава покладає на таку особу певні обов`язки, які пов`язані із реалізацією такого права. Однією з складовою гарантованого Конвенцією права на доступ до суду є розумний строк розгляду справи, який пов`язаний не лише із правовою та фактичною складністю справи, але й поведінкою заявника. Оцінюючи поведінку заявника з позиції Європейського Суду слід брати до уваги в тому числі і факти невиконання ним процесуальних обов`язків, наприклад, неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин, а також не повідомлення суду про причини такої неявки.

Тобто, право особи на доступ до суду перебуває у безпосередньому взаємозв`язку із виконанням тих обов`язків, які покладаються на заявника при реалізації ним своїх прав.

Безпідставна неявка позивача у судові засідання, неповідомлення суду про поважність причин неприбуття до суду, невжиття будь-яких інших активних дій пов`язаних із використанням власних процесуальних прав, в контексті норм національного законодавства, позбавляють суд можливості здійснювати розгляд справи та призводять до порушення розумних строків її вирішення.

При цьому, суд також враховує правову позицію Великої Палати Верховного Суду щодо застосування п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України, викладену у постанові від 27.05.2020 по справі №9901/11/19.

Так, Велика Палата Верховного Суду зазначила, що загальнообов`язкові процесуальні правила статті 205 КАС України є певною формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенства права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.

Частина 5 ст. 205 КАС України сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду її автору, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду.

Законодавче формулювання ч. 5 ст. 205 КАС України «… якщо неявка перешкоджає розгляду справи» означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.

Враховуючи вищевикладене, а також беручи до уваги те, що позивач не забезпечено явку свого представника в підготовчі засідання, призначені на 10.04.2025 та 29.04.2025, не повідомляла суд про поважність причин неявки у судові засідання, не подавав заяви про розгляд справи без участі, що позбавляє суд можливості встановити всі обставини справи, необхідні для вирішення спору без участі позивача, суд дійшов висновку про наявність підстав, для застосування визначеного ч. 5 ст. 205 та п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України правового наслідку неявки в судове засідання - залишення позову без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 205, 240, 241, 243, 248, 256, 264, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання представника Міністерства фінансів України про залишення без розгляду адміністративної справи за позовом Приватного акціонерного товариства «Аудиторська фірма «Аналітик» до головного спеціаліста відділу з питань державного фінансового моніторингу Департаменту податкової політики Міністерства фінансів України Хохлова Дениса Миколайовича, головного спеціаліста відділу з питань державного фінансового моніторингу Департаменту податкової політики Міністерства фінансів України Осадчої Наталії Василівни, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Міністерство фінансів України про визнання дій неправомірними задовольнити.

Позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Аудиторська фірма «Аналітик» до головного спеціаліста відділу з питань державного фінансового моніторингу Департаменту податкової політики Міністерства фінансів України Хохлова Дениса Миколайовича, головного спеціаліста відділу з питань державного фінансового моніторингу Департаменту податкової політики Міністерства фінансів України Осадчої Наталії Василівни, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Міністерство фінансів України про визнання дій неправомірними залишити без розгляду.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 цього Кодексу. Оскарження ухвали суду, яка не передбачена статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали виготовлено та підписано 29 квітня 2025 року.

Суддя О.О. Артоуз