Справа № 260/835/25
Суддя: Гаврилко С.Є.
Дата ухвалення: 2025-04-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

28 квітня 2025 рокум. Ужгород№ 260/835/25

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Гаврилка С.Є., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Львівській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

05 лютого 2025 року до Закарпатського окружного адміністративного суду звернулася з позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Львівській області (79000, Львівська область, м. Львів вул. Митрополита Андрея, 10, ), яким просить суд: "1. Визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області щодо відмови зарахувати та обчислити пенсію ОСОБА_1 згідно поданих документів: довідок про заробітну плату № 02/960, 02/961, 02/963 від 26.03.2015 року, які без районного коефіцієнту і північної надбавки видані ОАО "Приобьтрубопроводострой", з урахуванням рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 26.06.2023 року по справі 260/3560/23 та по справі № 260/9347/23 від 11.12.2023, з дня призначення пенсії; 2. Скасувати Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області рішення від 16.12.2024 року № 43 про відмову в обрахуванні заробітної плати при обчисленні пенсії та зобов`язати здійснити перерахунок/обчислення пенсії ОСОБА_1 згідно довідок про заробітну плату № 02/960, 02/961, 02/963 від 26.03.2015 року, які без районного коефіцієнту і північної надбавки видані ОАО "Приобьтрубопроводострой", з урахуванням рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 26.06.2023 року по справі 260/3560/23 та по справі № 260/9347/23 від 11.12.2023, з дня призначення пенсії; 3. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області на користь ОСОБА_1 відшкодування моральної шкоди, завданої протиправною бездіяльністю органу державної влади, суму в розмірі 5000 грн; 4. Стягнути судовий збір 1211,20 грн. та витрати на правничу допомогу у фіксованому розмірі згідно договору про надання правничої допомоги від 03.02.2025 року в розмірі 5000 грн.".

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 06 лютого 2025 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в даній адміністративній справі.

Позовні вимоги обґрунтовано безпідставністю незастосування під час призначення та розрахунку пенсії довідок про заробітну плату в районах Крайньої Півночі. Рішеннями Закарпатського окружного адміністративного суду від 26 червня 2023 року по справі 260/3560/23 та по справі № 260/9347/23 від 11 грудня 2023 року було зобов`язано призначити та виплатити позивачу пенсію за віком із врахуванням роботи в районах Крайньої Півночі і місцевостях, прирівняних до районів Крайньої Півночі, в пільговому обчисленні, однак після виконання рішення суду позивачу не було зараховано заробітну плату за вказаний період на підставі довідок про заробітну плату № 02/960, 02/961, 02/963 від 26 березня 2015 року, які без районного коефіцієнту і північної надбавки видані ОАО "Приобьтрубопроводострой".

У відзиві на позовну заяву представник відповідача просить суд відмовити повністю в задоволенні позову з наступних підстав. Відповідач вказує, що на виконання рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду по справі № 260/9347/23 від 11 грудня 2023 року, 16 грудня 2024 року відповідачем прийнято рішення № 43 про відмову в обрахуванні заробітної плати при обчисленні пенсії згідно довідок № 02/964, 02/065, 02/966, 02/967 від 26 березня 2015 році, що видані ОАО «Приобьтрубопроводострой», оскільки довідки не містять розшифрування районного коефіцієнта. Зазначає, що оскільки заробітна плата періоди роботи заявниці з 26 грудня 1990 року по 29 липня 1999 року, з 03 листопада 2006 року по 31 грудня 2006 року, з 22 лютого 2007 року по 09 квітня 2007 року та з 29 жовтня 2012 року по 01 вересня 2014 року, згідно поданих довідок заробітна плата за роботу в районах Крайньої Півночі зазначена з урахуванням районного коефіцієнту (без розшифруванням сум заробітної плати) відсутні підстави для врахування довідок про заробітну плату № 02/964, № 02/965, № 02/966 та № 02/967 від 26 березня 2015 року під час обчислення розміру пенсії ОСОБА_1 .

Відповідно до статті 229 частини 4 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши подані сторонами докази, (заслухавши сторони та їх представників) всебічно і повно оцінивши всі фактичні обставини (факти), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд встановив наступне.

Судом встановлено та не заперечується учасниками справи, що рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 26 червня 2023 року по справі 260/3560/23, визнано протиправним та скасовано рішення Головного управління Пенсійного Фонду України в м. Києві № 43 від 27 лютого 2023 року. Зобов`язано Головне управління Пенсійного Фонду України в Закарпатській області зарахувати ОСОБА_1 до страхового стажу періоди роботи з 26.12.1990 по 29.07.1999, з 03.11.2006 по 31.12.2006, з 22.02.2007 по 09.04.2007 року, з 29.10.2022 року по 01.09.2014 р, з урахуванням трудового договору від 29.10.2012, додаткової угоди №1 від 05.06.2013 року, довідок № 02/956, № 02/964, № 02/965, № 02/966, № 02/967 від 26.03.2015 року видані ВАТ "Приймитрубопровідбуд" та період роботи в колгоспі ім. Мічуріна (СТ "Колос"), який перейменований в АТО "Нарцис".

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду по справі № 260/9347/23 від 11 грудня 2023 року визнано протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Львівській області щодо відмови у здійсненні ОСОБА_1 перерахунку пенсії. Зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України у Львівській області повторно розглянути заяву ОСОБА_1 про перерахунок пенсії від 02.10.2023 № 8681 з урахуванням рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 26.06.2023 року по справі № 260/3560/23 та висновків суду у даній адміністративній справі за результатами якого прийняти обґрунтоване рішення.

На виконання рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду по справі № 260/9347/23 від 11 грудня 2023 року, 16 грудня 2024 року відповідачем прийнято рішення № 43 про відмову в обрахуванні заробітної плати при обчисленні пенсії згідно довідок № 02/964, 02/065, 02/966, 02/967 від 26 березня 2015 році, що видані ОАО «Приобьтрубопроводострой», оскільки довідки не містять розшифрування районного коефіцієнта (а.с.а.с 40, 41).

При цьому, відповідач в зазначеному рішенні вказав, що оскільки заробітна плата періоди роботи заявниці з 26 грудня 1990 року по 29 липня 1999 року, з 03 листопада 2006 року по 31 грудня 2006 року, з 22 лютого 2007 року по 09 квітня 2007 року та з 29 жовтня 2012 року по 01 вересня 2014 року, згідно поданих довідок заробітна плата за роботу в районах Крайньої Півночі зазначена з урахуванням районного коефіцієнту (без розшифруванням сум заробітної плати) відсутні підстави для врахування довідок про заробітну плату № 02/964, № 02/965, № 02/966, та № 02/967 від 26 березня 2015 року під час обчислення розміру пенсії ОСОБА_1

14 січня 2025 року позивач звернулась із заявою в які зазначила, що при поданні документів на призначення пенсії, нею було подано також довідки про заробітну плату № 02/960, 02/961, 02/963 від 26 березня 2015 року, які без районного коефіцієнту і північної надбавки видані ОАО «Приобьтрубопроводострой» та просила виконати рішення суду по справі 260/9347/23 з урахуванням при обчисленні довідки про заробітну плату № 02/960, 02/961, 02/963 від 26.03.2015 року, які без районного коефіцієнту і північної надбавки видані ОАО «Приобьтрубопроводострой» (а.с. 10).

Проте, 30 січня 2025 року відповідач листом повідомив позивача, що на виконання рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду по справі № 260/9347/23 від 11 грудня 2023 року, 16 грудня 2024 року відповідачем прийнято рішення № 43 про відмову в перерахунку пенсії (а.с. 9 (на звороті)).

Надаючи оцінку встановленим по справі обставинам суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з статтею 46 Конституції України, громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 92 Конституції України, основи соціального захисту, форми і види пенсійного забезпечення визначаються виключно законами України.

Згідно із статтею 46 Конституції України громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом. Це право гарантується загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням за рахунок страхових внесків громадян, підприємств, установ і організацій, а також бюджетних та інших джерел соціального забезпечення; створенням мережі державних, комунальних, приватних закладів для догляду за непрацездатними. Пенсії, інші види соціальних виплат та допомоги, що є основним джерелом існування, мають забезпечувати рівень життя, не нижчий від прожиткового мінімуму, встановленого законом.

Як визначено Європейською соціальною хартією (переглянутою) 1996 року, згода на обов`язковість якої надано Верховною Радою України та яка набрала чинності з 01.02.2007, кожна особа похилого віку має право на соціальний захист. За цим Україна має міжнародне зобов`язання запроваджувати усіма відповідними засобами "досягнення умов, за яких можуть ефективно здійснюватися" права та принципи, що закріплені у Хартії.

Статтею 44 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" від 09.07.2003 №1058-IV, що призначення (перерахунок) пенсії здійснюється за зверненням особи або автоматично (без звернення особи) у випадках, передбачених цим Законом. Звернення за призначенням (перерахунком) пенсії здійснюється шляхом подання в електронній або паперовій формі заяви та інших документів, необхідних для призначення (перерахунку) пенсії, до територіального органу Пенсійного фонду або до уповноваженого ним органу чи уповноваженої особи застрахованою особою особисто або через законного представника недієздатної особи, особи, дієздатність якої обмежена, малолітньої або неповнолітньої особи. Порядок подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсії визначається правлінням Пенсійного фонду за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері соціального захисту населення.

За приписами статті 45 частини 5 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування", документи про призначення (перерахунок) пенсії розглядає територіальний орган Пенсійного фонду та не пізніше 10 днів з дня їх надходження приймає рішення про призначення (перерахунок) або про відмову в призначенні (перерахунку) пенсії. Цей строк може бути продовжено за рішенням керівника територіального органу Пенсійного фонду України на строк проведення додаткової перевірки достовірності відомостей про осіб, які підлягають загальнообов`язковому державному пенсійному страхуванню, умов їх праці та інших відомостей, передбачених законодавством, для визначення права на пенсію, але не більше ніж на 15 днів.

Питання щодо подання та оформлення документів для призначення пенсій урегульовано Порядком подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування", затвердженим постановою правління Пенсійного фонду України від 25.11.2005 № 22-1 (далі - Порядок №22-1).

Відповідно до пункту 1.1. цього Порядку № 22-1 заява про призначення, перерахунок, поновлення, продовження пенсії, переведення з одного виду пенсії на інший подається заявником до територіального органу Пенсійного фонду України (далі - орган, що призначає пенсію).

Відповідно до пункту 4.1. Порядку №22-1 заяви, що подаються особами відповідно до цього Порядку, реєструються в електронному журналі звернень органу, що призначає пенсію. Заяви про перерахунок пенсії, поновлення виплати раніше призначеної пенсії, переведення з одного виду пенсії на інший, припинення перерахування пенсії на поточний рахунок пенсіонера в банку та отримання пенсії за місцем фактичного проживання, продовження виплати пенсії за довіреністю, виплату частини пенсії на непрацездатних членів сім`ї особи, яка перебуває на повному державному утриманні, виплату пенсії за шість місяців наперед у зв`язку з виїздом на постійне місце проживання за кордон, переведення виплати пенсії за новим місцем проживання, виплату недоотриманої пенсії у зв`язку зі смертю пенсіонера, працевлаштування (звільнення), початок (припинення) діяльності, пов`язаної з отриманням доходу, що є базою нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування приймаються органом, що призначає пенсію, за наявності в особи всіх необхідних документів.

Відповідно до пункту 4.3. Порядку № 22-1 створення та обробка документів здійснюється із накладенням кваліфікованого електронного підпису працівників, відповідальних за здійснення операцій. Рішення за результатами розгляду заяви підписується керівником органу, що призначає пенсію (іншою посадовою особою, визначеною відповідно до наказу керівника органу, що призначає пенсію, щодо розподілу обов`язків), та зберігається в електронній пенсійній справі особи. Рішення за результатами розгляду заяви та поданих документів органом, що призначає пенсію, приймається не пізніше 10 днів після надходження заяви. Цей строк може бути продовжено за рішенням керівника органу, що призначає пенсію, на строк проведення додаткової перевірки достовірності відомостей про осіб, які підлягають загальнообов`язковому державному пенсійному страхуванню, умов їх праці та інших відомостей, передбачених законодавством, для визначення права на пенсію, але не більше ніж на 15 днів.

Зміст наведених вище норм права дає підстави дійти висновку, що результат розгляду порушеного у зверненні питання щодо призначення пенсії оформлятися розпорядчим індивідуальним правовим актом у формі рішення органу, що призначає пенсію.

Суд наголошує, що визначена Порядком №22-1 процедура є способом дій пенсійного органу у відповідь на звернення громадян щодо того чи іншого "пенсійного" питання. У світлі вимог статті 19 частини 2 Конституції України дотримання відповідним органом встановленої законом процедури є обов`язковим.

Суд зазначає, що у даній справі, позивач звертаючись до суду із цим позовом, не погоджується із рішенням відповідача щодо відмови у здійсненні перерахунку пенсії, згідно довідок про заробітну плату № 02/960, 02/961, 02/963 від 26 березня 2015 року, які без районного коефіцієнту і північної надбавки видані ОАО "Приобьтрубопроводострой".

Судом встановлено, що 16 грудня 2024 року відповідачем прийнято рішення № 43 про відмову в обрахуванні заробітної плати при обчисленні пенсії згідно довідок № 02/964, 02/065, 02/966, 02/967 від 26 березня 2015 році, що видані ОАО «Приобьтрубопроводострой», оскільки довідки не містять розшифрування районного коефіцієнта (а.с.а.с 40, 41).

При цьому, відповідач в зазначеному рішенні вказав, що оскільки заробітна плата періоди роботи заявниці з 26 грудня 1990 року по 29 липня 1999 року, з 03 листопада 2006 року по 31 грудня 2006 року, з 22 лютого 2007 року по 09 квітня 2007 року та з 29 жовтня 2012 року по 01 вересня 2014 року, згідно поданих довідок заробітна плата за роботу в районах Крайньої Півночі зазначена з урахуванням районного коефіцієнту (без розшифруванням сум заробітної плати) відсутні підстави для врахування довідок про заробітну плату № 02/964, № 02/965, № 02/966, та № 02/967 від 26 березня 2015 року під час обчислення розміру пенсії ОСОБА_1 .

Судом встановлено, що оскаржуваним рішенням № 43 від 16 грудня 2024 року позивачу було відмовлено в перерахунку пенсії із врахуванням довідок про заробітну плату № 02/964, № 02/965, № 02/966, та № 02/967 від 26 березня 2015 року під час обчислення розміру пенсії, позаяк в даній справі позивач просить зобов`язати позивача здійснити перерахунок/обчислення пенсії, згідно довідок про заробітну плату № 02/960, 02/961, 02/963 від 26 березня 2015 року, що видані ОАО "Приобьтрубопроводострой",

В той же час, як встановлено судом, 14 січня 2025 року позивач звернулась із заявою здійснення перерахунку пенсії позивача, з урахуванням довідок про заробітну плату № 02/960, 02/961, 02/963 від 26 березня 2015 року, які без районного коефіцієнту і північної надбавки видані ОАО «Приобьтрубопроводострой» (а.с. 10).

Проте, 30 січня 2025 року відповідач листом повідомив позивача, що на виконання рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду по справі № 260/9347/23 від 11 грудня 2023 року, 16 грудня 2024 року відповідачем прийнято рішення № 43 про відмову в перерахунку пенсії (а.с. 9 (на звороті)).

Таким чином, за результатами розгляду заяви позивача від 14 січня 2025 року Головним управлінням Пенсійного фонду України у Львівській області не було прийняте рішення про відмову у перерахунку пенсії позивача, з урахуванням довідок про заробітну плату № 02/960, 02/961, 02/963 від 26 березня 2015 року не приймалось та жодних дій не вчинялось щодо відмови у прийнятті таких.

Оскільки відповідачем не надано оцінки документам, поданих позивачем до суду, і не встановлювало наявність чи відсутність у неї права на перерахунок пенсії, суд вважає за необхідне зобов`язати відповідача повторно розглянути заяву позивача від 14 січня 2025 року, з врахуванням висновків суду.

Відповідно до статті 40 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" для обчислення пенсії враховується заробітна плата (дохід) за весь період страхового стажу. За бажанням пенсіонера та за умови підтвердження довідки про заробітну плату первинними документами або у разі відсутності після 1 липня 2000 року 60 місяців страхового стажу, для обчислення пенсії також враховується заробітна плата (дохід) за будь-які 60 календарних місяців страхового стажу підряд до 1 липня 2000 року незалежно від перерв.

Згідно із пунктом 2.1 Порядку №22-1 до заяви про призначення (перерахунок) пенсії за віком додаються, зокрема, документи про стаж та довідка про заробітну плату особи за період страхового стажу до 1 липня 2000 року, а, починаючи з 1 липня 2000 року, індивідуальні відомості про застраховану особу надаються відділом персоніфікованого обліку.

За бажанням пенсіонера ним може подаватись довідка про заробітну плату (дохід) по 30 червня 2000 року (додаток 5) із зазначенням у ній назв первинних документів, на підставі яких її видано, їх місцезнаходження та адреси, за якою можливо провести перевірку відповідності змісту довідки первинним документам.

У разі якщо страховий стаж починаючи з 01 липня 2000 року становить менше 60 місяців, особою подається довідка про заробітну плату (дохід) за будь-які 60 календарних місяців страхового стажу підряд по 30 червня 2000 року (додаток 5).

Обов`язковою умовою для обчислення пенсії з урахуванням заробітної плати за період роботи до 1 липня 2000 року є підтвердження нарахування такої заробітної плати первинними документами.

Зазначена правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 29.07.2020 у справі № 341/1132/17.

Верховний Суд у постановах від 21.02.2020 у справі № 291/99/17 та від 06.11.2023 у справі 560/764/21 дійшов висновку про врахування відомостей, зазначених в довідках про заробітну плату, отриману поза межами України (в російській федерації), лише за умови підтвердження належними доказами відрахувань із заробітної плати позивача в Пенсійний фонд російської федерації, а також утримання відповідних податків із його заробітної плати.

Приписами статті 44 частини 3 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" визначено, що органи Пенсійного фонду мають право вимагати відповідні документи від підприємств, організацій і окремих осіб, видані ними для оформлення пенсії, а також в необхідних випадках перевіряти обґрунтованість їх видачі та достовірність поданих відомостей про осіб, які підлягають загальнообов`язковому державному пенсійному страхуванню, умови їх праці та інших відомостей, передбачених законодавством для визначення права на пенсію.

Пунктом 2 частини 1 статті 64 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" встановлено, що виконавча дирекція Пенсійного фонду та її територіальні органи мають право проводити планові та позапланові перевірки документів для оформлення пенсії, виданих підприємствами, установами та організаціями, а також поданих відомостей про застрахованих осіб, умови їх праці та інших відомостей, передбачених законодавством, для визначення права на пенсійні виплати.

Згідно з пунктом 2.10 Порядку № 22-1 довідка про заробітну плату (дохід) особи видається на підставі особових рахунків, платіжних відомостей та інших документів про нараховану та сплачену заробітну плату підприємством, установою чи організацією, де працював померлий годувальник або особа, яка звертається за пенсією. Якщо такі підприємства, установи, організації ліквідовані або припинили своє існування з інших причин, то довідки про заробітну плату видаються правонаступником цих підприємств, установ чи організацій або архівними установами.

Так, як вже зазначалося вище, рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду по справі № 260/9347/23 від 11 грудня 2023 року визнано протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Львівській області щодо відмови у здійсненні ОСОБА_1 перерахунку пенсії. Зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України у Львівській області повторно розглянути заяву ОСОБА_1 про перерахунок пенсії від 02.10.2023 № 8681 з урахуванням рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 26.06.2023 року по справі № 260/3560/23 та висновків суду у даній адміністративній справі за результатами якого прийняти обґрунтоване рішення.

На виконання рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду по справі № 260/9347/23 від 11 грудня 2023 року, 16 грудня 2024 року відповідачем прийнято рішення № 43 про відмову в обрахуванні заробітної плати при обчисленні пенсії згідно довідок № 02/964, 02/065, 02/966, 02/967 від 26 березня 2015 році, що видані ОАО «Приобьтрубопроводострой», оскільки довідки не містять розшифрування районного коефіцієнта (а.с.а.с 40, 41).

При цьому, відповідач в зазначеному рішенні вказав, що оскільки заробітна плата періоди роботи заявниці з 26 грудня 1990 року по 29 липня 1999 року, з 03 листопада 2006 року по 31 грудня 2006 року, з 22 лютого 2007 року по 09 квітня 2007 року та з 29 жовтня 2012 року по 01 вересня 2014 року, згідно поданих довідок заробітна плата за роботу в районах Крайньої Півночі зазначена з урахуванням районного коефіцієнту (без розшифруванням сум заробітної плати) відсутні підстави для врахування довідок про заробітну плату № 02/964, № 02/965, № 02/966, та № 02/967 від 26 березня 2015 року під час обчислення розміру пенсії ОСОБА_1 .

Зі змісту вказаних довідок про заробітну плату № 02/964, № 02/965, № 02/966, та № 02/967 від 26 березня 2015 року вбачається, що вони завірені печаткою підприємства, містять відомості про фактичні суми заробітної плати позивача, а також, такі довідки містять відомості про відрахування внесків до Пенсійного фонду російської федерації (а.с.а.с. 16, 17).

З урахуванням вищенаведеного, суд дійшов висновку, що такі довідки повинні були бути враховані пенсійним органом при визначенні розміру пенсії позивача, що узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 03.06.2021 у справі №127/8001/17 та від 29.07.2020 у справі № 341/1132/17.

Таким чином, відповідачем спірним рішенням протиправно відмовлено позивачу у здійсненні перерахунку пенсії з урахуванням для обчислення розміру пенсії заробітної плати на підставі довідок про заробітну плату № 02/964, № 02/965, № 02/966, та № 02/967 від 26 березня 2015 року

У свою чергу, суд відхиляє аргументи відповідача про неможливість проведення перевірки, відсутність первинних документів та їх нечіткість, оскільки у постановах Верховного Суду від 12.04.2021 у справі № 219/4550/17, від 03.06.2021 у справі № 127/8001/17 викладено наступний висновок:«… посилання відповідача в обґрунтування касаційної скарги на неможливість врахування заробітної плати в зв`язку з неможливістю проведення перевірки обґрунтованості її видачі є безпідставним і висновки судів попередніх інстанцій не спростовує, оскільки надана позивачем довідка містила посилання на особові рахунки, як на первинні документи, на підставі яких вона видана, підприємство яке її видало на той час перебувало на обліку, а тому підстави для проведення перевірки поданої довідки у відповідача були відсутні».

Вказаний висновок Верховного Суду враховується судом і під час розгляду даної справи.

Як вже йшлося вище та підтверджується сталою практикою Верховного Суду, перевірка достовірності виданих документів покладається на пенсійний орган, а сумніви останнього щодо обґрунтованості їх видачі самі по собі не можуть бути підставою для відмови у неврахуванні заробітної плати при обчисленні позивачу пенсії.

У свою чергу, відповідачем не надано суду жодних доказів на підтвердження недостовірності відомостей, що містяться у вказаних довідках.

Крім того, суд зазначає, що соціальний захист державою осіб, які мають право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом, охоплює комплекс заходів, які здійснює держава в межах її соціально-економічних можливостей.

Позивачка як громадянка України наділена правом на відповідний соціальний захист з боку держави, яка в особі своїх органів не може відмовляти у його наданні з формальних підстав.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 11 липня 2019 року, від 31 березня, 28 квітня 2020 року, від 29 липня 2020 року (справи №№242/1484/17, 127/16245/17, 607/4973/16-а, № 341/1132/17, відповідно).

Разом з тим, суд також вважає за необхідне врахувати, що підприємства, на яких працювала позивача у вказані періоди знаходилися на території, яка належить до районів Крайньої Півночі.

Так, зі змісту довідок про заробітну плату № 02/964, № 02/965, № 02/966, та № 02/967 від 26 березня 2015 року вбачається, що заробітна плата позивача зазначена з врахуванням районного коефіцієнту та північних надбавок (а.с.а.с. 16, 17).

З урахуванням наведеного вище, суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що питання можливості врахування при розрахунку пенсії північної надбавки було предметом розгляду Верховного Суду у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду, яка в постанові від 09.10.2019 у справі №489/5283/16-а дійшла висновку, що законодавством не передбачено право осіб на врахування до заробітку, з якого обчислюється пенсія, північної надбавки, яку отримували особи під час роботи в районах Крайньої Півночі. Факт сплати роботодавцем позивача страхових внесків з вказаних сум виплаченої надбавки в даному випадку жодного значення для вирішення спору не має.

Зазначені висновки також відповідають позиції Верховного Суду, викладеній у постанові Верховного Суду від 20 грудня 2018 року у справі №345/4049/16-а та від 17.06.2021 у справі № 348/2352/16-а.

Питання неврахування при розрахунку пенсії районного коефіцієнту було предметом розгляду Верховного Суду, який, зокрема, у постановах від 28.09.2018 у справі № 671/86/15-а, від 30.05.2019 у справі № 348/2974/14-а, від 06.02.2020 у справі №348/2381/16-а, від 21.05.2020 у справі № 674/633/17, Суд дійшов наступного висновку: « статтею 78 діючого на той час Закону СРСР № 1480-I було передбачено, що до заробітку для обчислення пенсії включаються всі види оплати праці, на які нараховуються страхові внески.

Відповідно до пункту 15 підпункту «д» Інструкції «Про порядок утримання страхових внесків і використання коштів державного соціального страхування», затвердженої Постановою Президії ВЦРПС від 29 лютого 1960 року, в загальну суму заробітної плати, на яку нараховуються страхові внески, включалися процентні надбавки за роботу на Крайній Півночі і місцевостях, прирівняних до районів Крайньої Півночі, а також районний та поправочний коефіцієнт.

Разом з тим, статтею 96 частиною 3 Закону СРСР «Про пенсійне забезпечення громадян в СРСР» № 1480-I передбачено, що при вибутті таких осіб за межі районів Крайньої Півночі чи прирівняних до них районів, у райони, де коефіцієнт до заробітної плати не встановлений, пенсія за їх вибором обчислюється в такому ж порядку, але з виключенням з фактичного заробітку виплат за районними коефіцієнтами, або із заробітку, обчисленого відповідно до статей 76 та 78 цього Закону.

Отже, з урахуванням вищезазначеного, суд вважає, що перерахунок пенсії позивача необхідно провести з урахуванням довідок про заробітну плату № 02/964, № 02/965, № 02/966, та № 02/967 від 26 березня 2015 року, однак з виключенням із них сум районного коефіцієнту та північної надбавки за період роботи в районах Крайньої Півночі та в місцевості, прирівняній до районів Крайньої Півночі.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 17.06.2021 у справі № 348/2352/16-а, де зокрема, також вирішувалося питання можливості врахування заробітної плати при обчисленні пенсії на підприємстві ВАТ «Північтрудопровідбуд» (ОАО «Севертрубопроводстрой»).

Відповідно до статті 9 частини 2 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Враховуючи те, що за наслідками розгляду даної справи, судом встановлено, що оскаржуваним рішенням позивачу було протиправно відмовлено у здійсненні перерахунку пенсії з урахуванням довідок про заробітну плату № 02/964, № 02/965, № 02/966, та № 02/967 від 26 березня 2015 року, суд вважає за необхідне вийти за межі позовних вимог шляхом визнання протиправним та скасувати рішення Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області від 16 грудня 2024 року № 43 та зобов`язати здійснити перерахунок пенсії ОСОБА_1 згідно довідок про заробітну плату № 02/964, № 02/965, № 02/966, та № 02/967 від 26 березня 2015 року, з виключенням із них сум районного коефіцієнту та північної надбавки за період роботи в районах Крайньої Півночі та в місцевості, прирівняній до районів Крайньої Півночі, а також з урахуванням вже виплачених сум, починаючи із дати призначення позивачу пенсії.

Стосовно позовної вимоги в частині стягнення моральної шкоди, суд зазначає наступне.

Позивач, крім іншого, просить стягнути з відповідача моральну шкоду в розмірі 5000 грн., спричинену протиправними діями з боку відповідача.

В обґрунтування моральної шкоди позивач вказує, що факт завдання відповідачем йому моральної шкоди протиправними діями, встановленими рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 26 червня 2023 року по справі 260/3560/23 та по справі № 260/9347/23 від 11 грудня 2023 року, яка полягає у душевних стражданнях, пов`язаних з неправильним обчисленням розміру пенсії і виплатою її у заниженому розмірі, у порушенні його життєвих планів, звичайного способу життя та необхідності докладати додаткових зусиль для його організації є доведеним.

За змістом статті 23 Цивільного кодексу України моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування ….

Згідно із статтею 1167 частиною 1 Цивільного кодексу України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Отже, під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

Згідно роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму ВС України № 4 від 31.03.1995р. Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб (п.3 постанови).

Проте, позивачем не зазначено, в чому саме виразились його моральні страждання, не доведено причинного зв`язку між стражданнями позивача та діями відповідача, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір моральної шкоди, не надано відповідних доказів.

Вирішуючи питання щодо стягнення компенсації за завдану моральну шкоду суд вважає, що мова йде про справедливе та розумне відшкодування, а не про покарання відповідача за його неправомірні дії, що не відповідає принципам та завданням Кодексу адміністративного судочинства України.

Крім того, зі змісту наведених норми випливає, що основною умовою відшкодування моральної шкоди є те, що остання повинна бути заподіяна протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єктів владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин та полягати у фізичному болю та стражданнях, у душевних стражданнях, у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 30.01.2018 у справі № 804/2252/14, від 31.01.2018р. у справі № 813/5138/13-а та в рішеннях Верховного Суду від 12.02.2018р. у справі № 800/500/16, від 01.03.2018 у справі № 9901/377/18.

Суд зазначає, що така моральна шкода має бути обов`язково підтверджена належними та допустимими доказами заподіяння моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру.

Проте позивач не виконав свого обов`язку щодо доказування та не надав суду жодного доказу на підтвердження моральних страждань у зв`язку з саме протиправними діями Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області, а також не надав жодного обґрунтування щодо заявленого розміру моральної шкоди.

Оскільки під час розгляду справи позивачем не представлено належних доказів заподіяння йому неправомірними та винними діями відповідача шкоди, що є необхідною умовою відшкодування моральної шкоди, тому в цій частині позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Отже позовна вимога в цій частині не підлягає задоволенню.

Відповідно до статті 77 частини 1 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України.

З огляду на вищевказане, враховуючи обставини встановлені судом, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково.

Керуючись статтями 242-246 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області (79000, Львівська область, м. Львів вул. Митрополита Андрея, 10, ), про визнання дій протиправними та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Львівській області від 16 грудня 2024 року № 43.

Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Львівській області здійснити перерахунок пенсії ОСОБА_1 згідно довідок про заробітну плату № 02/964, № 02/965, № 02/966, та № 02/967 від 26 березня 2015 року, виданих ОАО "Приобьтрубопроводострой", з виключенням із них сум районного коефіцієнту та північної надбавки за період роботи в районах Крайньої Півночі та в місцевості, прирівняній до районів Крайньої Півночі, а також з урахуванням вже виплачених сум, починаючи із дати призначення позивачу пенсії.

Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Львівській області повторно розглянути заяву ОСОБА_1 про перерахунок пенсії від 14 січня 2025 року, з врахуванням висновків суду.

У задоволенні позову у частині інших позовних вимог відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

СуддяС.Є. Гаврилко