Справа № 160/16661/24
Суддя: Савченко Артур Владиславович
Дата ухвалення: 2025-04-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
установив:
Позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою, в якій заявлені вимоги:
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що об`єкт культурної спадщини «Доходний будинок особнякового типу» включено до державного обліку ще у 1996 р., а в 2013 р. частину підвальних приміщень оформили у приватну власність ОСОБА_2 . Згідно із законом, кожен власник має протягом місяця з отримання права власності укласти з уповноваженим органом охорони спадщини охоронний договір, який визначає режим використання та збереження пам`ятки. Управління з питань охорони культурної спадщини неодноразово надсилало ОСОБА_3 припис та листи з вимогою підписати акт технічного стану та укласти охоронний договір. Однак відповідачка і надалі ігнорує ці вимоги, а сам уповноважений орган не вживає дієвих заходів, ані позову, ані штрафних санкцій. З огляду на тривалу бездіяльність власниці та неефективність управлінських приписів, прокуратура обґрунтовує свою скаргу як необхідний захід представництва інтересів держави. Норми Конституції, Кодексу адміністративного судочинства й Закону «Про прокуратуру» надають прокурору право втрутитися, коли захист державних інтересів здійснюється неналежно або відсутній.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.07.2025 р. відкрито провадження в цій адміністративній справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
17 липня 2024 року від Керівника Центральної окружної прокуратури міста Дніпра Куташі Юрія Юрійовича надійшло клопотання, в якій просить здійснювати розгляд вказаної позовної заяви за правилами загального позовного провадження, а у разу відмови в порядку спрощеного провадження з викликом сторін.
19 липня 2024 року від позивача надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначила, що вона не уклала охоронний договір на підвальне приміщення пам`ятки архітектури (вул. Старокозацька, 53), посилаючись на припис Управління від 20.09.2023 та відсутність підписаного акта технічного стану. Однак самі документи позивача (листи Дніпровської міської ради від 03.08.2023 № 7/11 1609 і від 25.09.2023 № 7/11 1948) підтверджують, що ОСОБА_1 04.07.2023 звернулася до Управління із заявою про укладання договору та надала копію цього звернення. Підписання акта технічного стану пам`ятки від 25.07.2023 було ускладнене бездіяльністю Управління: Батова повернула чотири примірники акта з зауваженнями (31.07.2023 вх. 12/28), але відповіді на них досі не отримала; аналогічно не відповіли на адвокатський запит від 19.01.2024. Крім того, Управління не забезпечило виготовлення паспорта пам`ятки обов`язкового додатка до договору через відсутність у своєму штаті повноважень із складання облікової документації, про що свідчать відповіді облдержадміністрації та Управління. Відтак, всі залежні від відповідачки дії звернення із заявами, підписання акта з зауваженнями виконані, а укладення договору унеможливлює саме бездіяльність Управління.
26 липня 2024 року від керівника Центральної окружної прокуратури міста Дніпра Куташі Юрія Юрійовича надійшла відповідь на відзив, в якій він зазначив, що як свідчать листи Дніпровської міськради від 03.08.2023 № 7/11 1609 і від 25.09.2023 № 7/11 1948, Батова Т.С. ще 04.07.2023 зверталась із заявою про укладання охоронного договору і надала копію цієї заяви до Управління. 25.07.2023 Управління склало акт технічного стану та направило його їй на підпис, а 31.07.2023 відповідачка повернула чотири примірники акта з обґрунтованими зауваженнями (вх. 12/35 від 26.09.2023). Відповіді на ці зауваження Управління дотепер не надало, що свідчить про його бездіяльність, а не про небажання чи нездатність Батoвої. Закон «Про охорону культурної спадщини» та постанова Кабміну № 1768 передбачають обов`язкове укладення охоронного договору протягом одного місяця з набуття права власності, а до договору мають додаватися, зокрема, не старіший за три місяці акт технічного стану та паспорт пам`ятки. Ініціювати укладення договору саме власник у цьому випадку відповідачка зобов`язана законом, але подальша процедура затягується через неготовність Управління виготовити паспорт та відреагувати на зауваження до акта. Ураховуючи, що ОСОБА_1 своєчасно вжила всіх заходів (звернулася із заявою, підписала та подала зауваження до акта), а фактична перешкода в укладенні договору полягає в бездіяльності уповноваженого органу, прокурор дійшов висновку про наявність триваючого порушення і звернувся до суду з позовом.
31 липня 2024 року від відповідача надійшли додаткові пояснення у справі, в яких зазначила, що відповідачем здійснено всі необхідні дії для укладення охоронного договору. Акцентує увагу, що подальший процес укладання відповідного охоронного договору є неможливим внаслідок бездіяльності Управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради а саме, незабезпечення складання паспорту об`єкта культурної спадщини, нерозгляд зауважень відповідача щодо Акта технічного стану об`єкта культурної спадщини тощо.
07 серпня 2024 року від Управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради надійшло клопотання про приєднання документів до матеріалів справи.
07 серпня 2024 року (через канцелярію суду) від Управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради надійшла заява про долучення додатків до матеріалів справи.
10 січня 2025 року від Керівника Центральної окружної прокуратури міста Дніпра Куташі Юрія Юрійовича надійшло клопотання, в якій просить здійснювати розгляд вказаної позовної заяви за правилами загального позовного провадження, а у разу відмови в порядку спрощеного провадження з викликом сторін.
Відповідно до ч.1 ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Частинами 5, 8 ст.262 КАС України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Зважаючи на наведене та відповідно до вимог ст.ст. 257, 262 КАС України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд виходить із такого.
Розпорядженням Дніпропетровського міського голови №897-р від 26.11.2015 «Про перейменування топонімів міста Дніпропетровська», вул. Комсомольську перейменовано на вул. Старокозацька.
Рішенням виконавчого комітету Дніпропетровської міської ради народних депутатів №1372 від 19.10.1995 «Про продаж приміщень будинку по вул. Комсомольській, 53 А-2 товариству з обмеженою відповідальністю «Інформаційний центр «Україна», визнано доцільним здійснення продажу приміщень будинку АДРЕСА_4 , загальною площею 70 кв.м.

З відомостей, що розміщені в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно вбачається, що власником нежитлового приміщення №3, загальною площею 97,3 кв.м у підвалі житлового будинку літ. А-1, що розташований за адресою: АДРЕСА_3 , станом на сьогоднішній день є ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 04.12.2013, посвідченого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Сисоєнко І.В.

04 травня 2023 року позивач звернувся до начальника Управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради Лиштви Н.Ю. з листом №15/4-358ВИХ-23, в якому просив надати до обласної прокуратури інформацію та належним чином засвідчені коші документів, які підтверджують:

- чи укладено охоронні договори на пам?ятку архітектури місцевого значення «Доходний будинок особнякового типу» за адресою: вул. Старокозацька, 53 (рапіше - вул. Комсомольська, 53) у м. Дніпро;

- якщо охоронні договори не укладено - вказати які заходи впливу вжито Управлінням з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради, у тому числі у судовому порядку: у разі не вжиття заходів - повідомити про причини невжиття:

- чи проводились Управлінням обстеження (огляд) зазначеного об?єкту культурної спадщини з метою перевірки дотримання законодавства про охорону культурної спадщини, забезпечення захисту об?єкту від загрози знищення, руйнування або пошкодження. У випадку не проведення - прошу організувати проведення відповідного обстеження (огляду), повідомивши про результати таких обстежень (оглядів) та вжиті заходи реагування; чи приймалося рішення про визначення меж території пам?ятки архітектури місцевого значення - «Доходний будинок особнякового типу» за адресою: вул. Старокозацька, 53 (раніше - вул. Комсомольська, 53) у м. Дніпро, та встановлення режиму використання пам?ятки та її території органами охорони культурної спадщини:

- чи надходили звернення дня погодження відчуження або передачі вищевказаної пам?ятки їхніми власниками чи уповноваженими ними органами іншим особам у володіння, користування або управління;

- чи надавалися дозволи на проведення робіт на вищевказаній пам?ятці;

- чи видавалися розпорядження та/або приписи щодо охорони пам`ятки архітектури місцевого значення «Доходний будинок особнякового типу» за адресою: вул. Старокозацька, 53 (раніше - вул. Комсомольська. 53) у м. Дніпро, припинення робіт на ній, її території та в зоні охорони, якщо ці роботи проводилися за відсутності затверджених або погоджених з відповідним органом охорони культурної спадщини програм та проектів, передбачених дозволів або з відхиленням від них;

- чи подавалися пропозиції органу охорони культурної спадщини вищого рівня про знесення вищевказаної пам`ятки культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України (внесення змін до нього).

17 травня 2023 року Управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради листом №10/6-24 повідомлено, що станом на теперішній час до Управління заяви щодо укладення договорів на об`єкт культурної спадщини, вказаний в листі, не надходили.

19 червня 2023 року позивач звернувся до Дніпровської міської ради з листом №15/4-46ВИХ-23, в якому просив надати до обласної прокуратури інформацію та документи на ї підтвердження (зберігаючи нумерацію) щодо:

1) звернень ОСОБА_4 для оформлення правоустановлюючих документів на земельну ділянку по фактичному розміщенню перукарського салону за адресою: АДРЕСА_5 (надати копії відповідних документів);

2) звернень інших власників приміщень, розташованих за адресою: вул. Старокозацька, 53 (раніше - вул. Комсомольська, 53) у м. Дніпро для оформлення правоустановлюючих документів на земельні ділянки по фактичному розміщенню (надати копії відповідних документів);

3) документів, що стали підставою для надання висновку Головного архітектурно-планувального управління Дніпропетровської міської ради від 06.09.2002 №234/02 (надати завірену належним чином копію висновку та звернення ОСОБА_4 );

4) причин порушення пам`яткоохоронного законодавства, а саме: відсутність укладених охоронних договорів на пам?ятку архітектури місцевого значення - «Доходний будинок особнякового типу» за адресою: вул. Старокозацька, 53 (раніше - вул. Комсомольська, 53) у м. Дніпро (які заходи впливу вжито Управлінням з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради, у тому числі у судовому порядку; у разі не вжиття заходів - повідомити про причини невжиття;

5) проведених Управлінням обстежень (оглядів) зазначеного об?єкту культурної спадщини з метою перевірки дотримання законодавства про охорону культурної спадщини, забезпечення захисту об?єкту від загрози знищення, руйнування або пошкодження. У випадку не проведення прошу організувати проведення відповідного обстеження (огляду), повідомивши про результати таких обстежень (оглядів) та вжиті заходи реагування;

6) прийнятих рішень про визначення меж території пам?ятки архітектури місцевого значення - «Доходний будинок особнякового типу» за адресою: вул. Старокозацька, 53 (раніше - вул. Комсомольська, 53) у м. Дніпро, та встановлення режиму використання пам?ятки та її території органами охорони культурної спадщини;

7) надходження звернень для погодження відчуження або передачі вищевказаної пам?ятки їхніми власниками чи уповноваженими ними органами іншим особам у володіння, користування або управління;

8) надання дозволів на проведення робіт на вищевказаній пам?ятці;

9) розпоряджень та/або приписів щодо охорони пам?ятки архітектури місцевого значення «Доходний будинок особнякового типу» за адресою: вул. Старокозацька, 53 (раніше - вул. Комсомольська, 53) у м. Дніпро, припинення робіт на ній, її території та в зоні охорони, якщо ці роботи проводилися за відсутності затверджених або погоджених з відповідним органом охорони культурної спадщини програм та проектів, передбачених дозволів або з відхиленням від них;

10) щодо надання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня про занесення вищевказаної пам?ятки культурної спадщини до Державного ресєтру нерухомих пам?яток України (внесення змін до нього).

Судом встановлено, що 04.07.2023р. ОСОБА_1 звернулась до начальника управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради із заявою, в якій просила укласти охоронний договір на пам`ятку архітектури місцевого значення за адресою м.Дніпро, вул.Старокозацька, буд.53.

25 липня 2023 року Управлінням з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради складено акт технічного стану об`єкта культурної спадщини від 25.07.2023р. №43-а по вул.Старокозацька, буд.53, м.Дніпро. Відповідно до висновку вказаного акта пам`ятка потребує проведення комплексних наукових досліджень, з подальшим проведенням ремонтно-рестевраційних робіт. Необхідно врахувати можливість збереження автентичних декоративних елементів і деталей.

25 липня 2023 року Управлінням з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради акт від 25.07.2023р. №43-а направлено на підпис ОСОБА_1 .

31 липня 2023 року ОСОБА_1 звернулась з листом до Управлінням з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради, в якому просила повідомити, яка саме частина прилеглої території потребує проведення робіт з «упорядкуванням» і що саме за «упорядкуванням» мається на увазі. Розтлумачити де саме «частково-незадовільний» стан потребує проведення локальних ремонтно-рестевраційних робіт. Які саме нежитлові приміщення № маються на увазі. Зазначте чітку адресу. Де саме «з боку двору» мається на увазі. Зазначте чітку адресу. Просить врахувати її зауваження і скласти відповідний акт із зазначенням проблем і чітко виписаних адрес та окремо нерухоме майно, розташоване в Пам`ятці, із зазначенням відповідних адрес поквартирно.

03 серпня 2023 року Дніпровською міською радою листом №7/11-1609 повідомлено, що станом на 04.07.2023р. за зверненнями гр. ОСОБА_4 та гр. ОСОБА_1 ведеться робота щодо укладення охоронних договорів.

23 вересня 2023 року ОСОБА_1 звернулась з листом до Управлінням з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради, в якому зазначила, що вона не є власником усього будинку за адресою: АДРЕСА_3 , як зазначено у Акті, а є лише одним із власників, так як нежитлове приміщення № 3 за адресою: АДРЕСА_3 , є невід?ємною складовою частиною будівлі-пам`ятки. У зв`язку із цим прошу в Акті зазначити: «що далі зветься Власник нежитлового приміщення № 3, загальною площею 97,3 кв.м, що розташовано в цокольному поверсі будівлі за адресою: АДРЕСА_3 ». У зв?язку із вищенаведеним, пропоную Акти технічного стану об?єкта культурної спадщини скласти та підписати з усіма без виключення власниками будинку АДРЕСА_3 , так як при обстеженні будинку не були присутні усі власники, а подальше проведення ремонтно-реставраційних робіт можливе спільними зусиллями власників приміщень пам`ятки. Після врахування моїх зауважень, прошу направити мені акти (з підписами інших власників та підписом Керівника Органу охорони) для негайного його підписання. Додаток: Акти технічного стану об?єкта культурної спадщини від 25 липня 2023 року, у 4-х примірниках, на 11 сторінок кожний.

25 вересня 2023 року Дніпровською міською радою листом №7/11-1948 повідомлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_4 04.07.2023 звернулась до Управління із заявами щодо укладення охоронних договорів на пам`ятку. Працівниками Управління 25.07.2023 здійснено огляд Пам?ятки та складено два акти технічного стану об?єкта культурної спадщини відповідно до пункту 6 Порядку укладання охоронних договорів на пам?ятки культурної спадщини, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 № 1768 (зі змінами), які того ж дня направлено власникам Пам?ятки для підписання. ОСОБА_4 повернула до Управління підписаний акт технічного стану об?єкта культурної спадщини, що дало змогу працівникам Управління підготувати охоронний договір на Пам?ятку і направити його 13.09.2023 на підпис. ОСОБА_1 підписаний акт технічного стану об?єкта культурної спадщини до Управління не повернула, тому їй винесено 20.09.2023 припис з метою дотримання пам`яткоохоронного законодавства та вимог щодо повернення акта технічного стану об?єкта культурної спадщини. У зв?язку з тим, що 25.07.2023 Управлінням здійснено огляд Пам?ятки та складено два акти технічного стану об?єкта культурної спадщини додаткових обстежень Пам`ятки не проводилось.

Листом Управлінням з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради від 28.12.2023р. №10/6-93 повідомлено заступника керівника Центральної окружної прокуратури міста Дніпро про те, що Управління на адресу ОСОБА_1 рекомендованим листом направлено чотири примірника на 11 арк. Складеного акту технічного стану Пам`ятки, який, за даними Укрпошти, особисто отримано ОСОБА_1 . На цей час акт, який є складовою охоронного договору повернуто, надати його копію не вбачається можливим.

19 січня 2024 року представник Батово. Т.С. звернулась до Управлінням з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради з адвокатським запитом, в якому просила надати інформацію щодо стану розгляду листа ОСОБА_1 від 31.07.2023р. про надання зауважень до Акта технічого стану об`єкта культурної спадщини від 25.07.2023р. №42а.

Листом Управлінням з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради від 24.01.2024 р. № 8/3-9 на адвокатський запит від 19.01.2024 р. повідомлено представника ОСОБА_1 про те, що відповідно до розпорядження голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації від 12.04.1996 № 158-р «Про затвердження Переліку пам`яток архітектури та містобудування місцевого значення Дніпропетровської області», в цілому будівля АДРЕСА_3 є пам`яткою архітектури та містобудування місцевого значення Дніпропетровської області - «Доходний будинок особнякового типу, охоронний № 14, та не належить до комунальної власності міста Дніпра. Згідно до Бюджетного кодексу України видатки місцевого бюджету спрямовуються на комунальну власність відповідної територіальної громади. Забезпечення складання облікової документації відноситься до повноважень уповноваженого органу.

Листом Управлінням з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради від 01.04.2024р. №10/6-33 повідомлено, що охоронний договір з ОСОБА_1 на частину пам`ятки по АДРЕСА_3 на цей час не укладено. Підписаний акт технічного стану Пам`ятки ОСОБА_1 до Управління повернуто.

19 червня 2024 року позивач звернувся до Управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради з листом №54-5235ВИХ-24, в якому повідомив про наявність підстав для вжиття представницького характеру шляхом звернення Центральною окружною прокуратурою міста Дніпра до Дніпропетровського окружного адміністративного суду в інтересах держави в особі Управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 .

Листом Управління культури, туризму, національностей і релігій Дніпропетровської ОДА від 11.07.2024р. №1576/0/161-24 повідомлено представника ОСОБА_1 про те, що пам`ятка архітектури місцевого значення "Доходний будинок особнякового типу", охоронний № 14, перебуває на державному обліку відповідно до розпорядження голови Дніпропетровської облдержадміністрації від 12.04.1996 № 158-р. Згідно зі статтею 1 Закону України "Про охорону культурної спадщини" (далі - Закон) пам`ятка культурної спадщини - об`єкт культурної спадщини, який занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, або об`єкт культурної спадщини, який взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності цим Законом, до вирішення питання про включення (невключення) об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України. Розпорядженням голови облдержадміністрації від 05.11.2013 № Р-940/0/3-13 управління культури, туризму, національностей і релігій облдержадміністрації визначено спеціально уповноваженим органом з охорони культурної спадщини облдержадміністрації. Наказом Міністерства культури і мистецтв України, Державного комітету України з будівництва та архітектури від 13 травня 2004 року № 295/104 затверджена форма облікової картки та паспорт об`єкта культурної спадщини, які підписує керівник органу охорони культурної спадщини. Заяви щодо розгляду та підпису облікової картки та паспорту на пам`ятку місцевого значення за видом архітектура "Доходний будинок особнякового типу", охоронний № 14 до управління культури, туризму, національностей і релігій облдержадміністрації, як спеціально уповноваженого органу з охорони культурної спадщини облдержадміністрації не надходили.

Центральна окружна прокуратура міста Дніпра листом від 19.06.2024 №54-5235ВИХ повідомила Управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради про те, що нею пред`являється позовна заява в інтересах держави в особі Управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії. В свою чергу, Управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради про наміри самостійно звернутись з позовом на захист інтересів держави не заявило та не спростувало тверджень прокурора щодо виявлених порушень законодавства.

Верховний Суд у постанові від 30.11.2023 у справі №697/2655/21 зазначив, що прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону №1697- VII, і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності.

Вважаючи наявним порушення пам`яткоохоронного законодавства України з боку відповідача, та не вжиття до цього часу дієвих заходів щодо її зобов`язання усунути виявлені порушення шляхом укладення охоронного договору, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зважає на таке.

Відповідно до ч. ч. 4, 5 ст. 54 Конституції України культурна спадщина охороняється законом. Держава забезпечує збереження історичних пам`яток та інших об`єктів, що становлять культурну цінність, вживає заходів для повернення в Україну культурних цінностей народу, які перебувають за її межами.

Правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини з метою її збереження, використання об`єктів культурної спадщини у суспільному житті, захисту традиційного характеру середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь регулюються Законом України «Про охорону культурної спадщини» від 08.06.2000 № 1805-III (далі - Закон № 1805-III), у преамбулі якого встановлено, що об`єкти культурної спадщини, які знаходяться на території України, у межах її територіального моря та прилеглої зони, охороняються державою. Охорона об`єктів культурної спадщини є одним із пріоритетних завдань органів державної влади та органів місцевого самоврядування.

Відповідно до визначень, наведених у ст. 1 Закону № 1805-III:

об`єкт культурної спадщини - визначене місце, споруда (витвір), комплекс (ансамбль), їхні частини, пов`язані з ними рухомі предмети, а також території чи водні об`єкти (об`єкти підводної культурної та археологічної спадщини), інші природні, природно-антропогенні або створені людиною об`єкти незалежно від стану збереженості, що донесли до нашого часу цінність з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду і зберегли свою автентичність;

пам`ятка культурної спадщини (далі - пам`ятка) - об`єкт культурної спадщини, який занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, або об`єкт культурної спадщини, який взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності цим Законом, до вирішення питання про включення (невключення) об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України;

щойно виявлений об`єкт культурної спадщини - об`єкт культурної спадщини, який занесено до Переліку об`єктів культурної спадщини відповідно до цього Закону.

Згідно зі ст. 6 ч. 1 Закону № 1805-III до повноважень органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів охорони культурної спадщини обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій відповідно до їхньої компетенції належить: укладення охоронних договорів на пам`ятки (п. 17); здійснення інших повноважень відповідно до закону (п. 23).

До повноважень районних державних адміністрацій, виконавчого органу сільської, селищної, міської ради відповідно до їх компетенції у сфері охорони культурної спадщини належить укладення охоронних договорів на пам`ятки в межах повноважень, делегованих органом охорони культурної спадщини вищого рівня відповідно до закону (ст. 6 ч. 2 п. 11 Закону № 1805-III).

За приписами ст. 14 ч. 2 Закону № 1805-III об`єкт культурної спадщини до вирішення питання про його реєстрацію як пам`ятки вноситься до Переліку об`єктів культурної спадщини і набуває правового статусу об`єкта культурної спадщини, про що відповідний орган охорони культурної спадщини в письмовій формі повідомляє власника цього об`єкта або уповноважений ним орган (особу). Перелік щойно виявлених об`єктів культурної спадщини ведеться органами охорони культурної спадщини та публікується такими органами на своїх офіційних вебсайтах. Включення об`єкта до такого переліку здійснюється одночасно з набуттям ним статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини.

Статтею 23 Закону № 1805-III передбачає, що всі власники пам`яток щойно виявлених об`єктів культурної спадщини чи їх частин або уповноважені ними органи (особи) незалежно від форм власності на ці об`єкти зобов`язані укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір.

Частиною 1 ст. 24 Закону № 1805-ІІІ передбачено, що власник або уповноважений ним орган, користувач зобов`язані утримувати пам`ятку в належному стані, своєчасно провадити ремонт, захищати від пошкодження, руйнування або знищення відповідно до цього Закону та охоронного договору.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 28.12.2019 справа № 806/1536/18, сформував правову позицію, відповідно до якої охоронний договір є актом за участю суб`єкта владних повноважень та співвласника пам`ятки культурної спадщини, має форму договору, визначає взаємні права та обов`язки його учасників у публічно-правовій сфері (реалізація державного управління охороною культурної спадщини) і укладається на підставі ст. 23 Закону № 1805-ІІІ. Укладання такого договору відбувається замість видання індивідуального акта органу охорони культурної спадщини, яким покладається на власника зобов`язання щодо забезпечення збереження пам`ятки, щойно виявленого об`єкта культурної спадщини чи її (його) частини. З аналізу наведених вище норм права вбачається, що об`єкти культурної спадщини охороняються законом навіть при відсутності належним чином укладеного охоронного договору. В той же час, охоронний договір встановлює чіткі вимоги для збереження історичних пам`яток та інших об`єктів, що становлять культурну цінність.

Порядок укладання охоронних договорів та їхні типові форми затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пунктів 1, 2 Порядку укладення охоронних договорів на пам`ятки культурної спадщини, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 за № 1768 (далі Порядок № 1768), охоронний договір встановлює режим використання пам`ятки культурної спадщини (далі - пам`ятка) чи її частини, у тому числі території, на якій вона розташована. Власник пам`ятки чи її частини або уповноважений ним орган (особа) зобов`язаний не пізніше ніж через один місяць з моменту отримання пам`ятки чи її частини у власність або у користування укласти охоронний договір з відповідним органом охорони культурної спадщини.

Тобто, охоронний договір укладається щодо всіх пам`яток культурної спадщини, незалежно від того до якої категорії вони відносяться (категорії національного значення чи місцевого значення). Порядком лише передбачено особливості укладення таких договорів, якщо пам`ятка належить до категорії пам`яток національного значення (зокрема, п.п. 3, 4 Порядку № 1768).

Пунктом 5 Порядку № 1768 встановлено, що в охоронному договорі, складеному за зразком згідно з додатком, зазначаються особливості режиму використання пам`ятки, види і терміни виконання реставраційних, консерваційних, ремонтних робіт, робіт з упорядження її території, інших пам`яткоохоронних заходів, необхідність яких визначається відповідним органом охорони культурної спадщини.

Відповідно до пункту 6 Порядку № 1768 до охоронного договору додаються: 1) акт технічного стану пам`ятки (форма якого затверджується центральним органом виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини) на момент укладення охоронного договору. Для ансамблів (комплексів) складається окремий акт на кожний їх об`єкт. Акт технічного стану поновлюється не рідше ніж раз на 5 років. Якщо стан пам`ятки значно змінився (після проведення ремонтних, реставраційних та інших робіт чи внаслідок дії чинників, що призвели до руйнування або пошкодження), - у п`ятиденний термін після його зміни; 2) опис культурних цінностей і предметів, які належать до пам`ятки, знаходяться на її території чи пов`язані з нею і становлять історичну, наукову, художню цінність, з визначенням місця і умов зберігання та використання; 3) план поверхів пам`яток-будівель і споруд (у масштабі 1:100); 4) план інженерних комунікацій та зовнішніх мереж (за наявності); 5) генеральний план земельної ділянки, на якій розташована пам`ятка (у масштабі 1: 50, 1:100, 1:500, 1:1000 або 1:2000); 6) паспорт пам`ятки.

Відповідно до п. 17 Порядку укладення охоронних договорів на пам`ятки культурної спадщини, щойно виявлені об`єкти культурної спадщини чи їх частини, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 грудня 2001 р. № 1768, охоронний договір на пам`ятку архітектури чи її частину складається за формою згідно з додатком 1 та повинен містити такі додатки: 1) акт технічного стану пам`ятки (форма якого визначається МКІП) з фотофіксацією, що не перевищує трьох місяців до дати укладення охоронного договору. Для комплексів (ансамблів) складається окремий акт на кожну їх складову. Акт технічного стану поновлюється не рідше ніж раз на п`ять років. Якщо стан пам`ятки або її частини значно змінився після проведення робіт на пам`ятці, - протягом п`яти календарних днів після його зміни; 2) опис культурних цінностей і предметів, які належать до пам`ятки, розташовуються на її території чи пов`язані з нею і становлять історичну, наукову, художню цінність, з визначенням місця і умов зберігання та використання; 3) технічний паспорт; 4) план пам`ятки чи її частини у масштабі 1:100, 1:200 (можуть бути у складі технічного паспорта); 5) план території пам`ятки; 6) паспорт пам`ятки (форма якого визначається МКІП).

Пунктами 5.10-5.13 Порядку обліку об`єктів культурної спадщини, затвердженим Наказом Міністерства культури України 11.03.2013 № 158 передбачено, що після занесення об`єкта культурної спадщини до Реєстру, орган охорони культурної спадщини, повноваження якого поширюються на територію розміщення пам`ятки культурної спадщини, ініціює розроблення паспорту пам`ятки культурної спадщини відповідно до виду пам`ятки за формою, наведеною у додатку 9 або додатку 10 до цього Порядку.

Паспорт пам`ятки культурної спадщини складається у двох примірниках та підписується розробником та представником органу охорони культурної спадщини, повноваження якого поширюються на територію розміщення пам`ятки.

Після підписання паспорту пам`ятки культурної спадщини відповідно до вимог пункту 5.11 цього розділу, електронна копія паспорта, отримана шляхом сканування (фотографування) паперового документа, відповідність оригіналу та правовий статус якого засвідчується накладанням кваліфікованого електронного підпису посадової особи органу охорони культурної спадщини, повноваження якого поширюються на територію розміщення пам`ятки, направляється до МКІП.

Відсутність у нерухомого об`єкта культурної спадщини паспорту пам`ятки культурної спадщини не впливає на його статус пам`ятки культурної спадщини.

Заперечуючи проти позовних вимог, відповідач вказує, що у листі Дніпровської міської ради від 03 серпня 2023 року вих. № 7/11-1609, направленому на адресу Дніпровської міської прокуратури, копія якого надана до суду самим позивачем, чітко вказано, що станом на 04 липня 2023 року за зверненнями гр. ОСОБА_4 та ОСОБА_1 ведеться робота щодо укладання охоронних договорів.

Зокрема, у листі Дніпровської міської ради від 25 вересня 2023 року вих. № 7/11-1948 зазначено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_4 04 липня 2023 року звернулись до Управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради із заявами щодо укладання охоронних договорів на Пам`ятку. Копія заяви ОСОБА_1 про укладання охоронного договору (вх. № 12/20 від 04 липня 2023 року) подана самим позивачем та міститься в матеріалах справи. Отже, відповідач, ОСОБА_1 , зі свого боку виконала покладений на неї обов`язок та звернулась до органу, уповноваженого на охорону культурної спадщини, із заявою про укладення охоронного договору.

Також, в додаткових поясненнях відповідач зазначає, що у відповіді на відзив позивачем зазначено: «Натомість, ініціювати укладення охоронного договору відповідно до ст. 23 Закону України «Про охорону культурної спадщини» та п. 2 Порядку №1768 зобов`язаний власник пам`ятки чи її частини. Такий висновок підтверджується й судовою практикою (постанова Верховного Суду від 13.12.2018 у справі №826/4605/16, ухвала Вищого адміністративного суду України від 24 09.2015 у справі №826/10265/14). Таким чином, саме юридичні або фізичні особи у власності або користуванні яких перебувають об`єкти культурної спадщини чи їх частини зобов`язані укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір встановленого зразка, до якого мають бути додані додаткові документи. Наведене вище узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постанові від 13.12.2018 у справі №826/4605/16. Будь-які об`єктивні складнощі власника об`єкту культурної спадщини у виготовленні чи отриманні документів, які мають бути додатками до охоронного договору можуть бути вирішені в процесі його укладення. Але вказаний процес має бути ініційований саме власником, тобто в даному випадку відповідачем.» Звертаємо увагу суду, що докази того, що процес укладання договору ініційовано відповідачем, ОСОБА_1 , додано самим позивачем до позовної заяви (додаток №29 до позовної заяви, «Заява ОСОБА_1 від 04.07.2023 на адресу Управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради щодо укладення охоронного договору на пам`ятку культурної спадщини на 1 арк. (оригінал знаходиться в Управлінні з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради)»).

З цього приводу суд зазначає, що сам лише факт звернення із заявою про укладання охоронного договору та зауваженнями до акта технічного стану не є виконанням встановленого статтею 23 Закону обов`язку, оскільки ця норма передбачає обов`язок власника не лише ініціювати, але й укласти охоронний договір.

Відтак, обов`язок власника пам`ятки є виконаним не після ініціювання укладення охоронного договору, а лише з моменту його укладення.

Так, Верховний Суд у постанові від 20 січня 2025 року (справа № 120/10793/22) дійшов таких висновків.

Наведені правові норми безальтернативно та беззастережно встановлюють обов`язок для усіх власників пам`ятки чи її частини укласти охоронний договір з відповідним органом культурної спадщини, після переходу права власності на нього.

Охоронний договір, укладений на підставі статті 23 Закону № 1805-ІІІ є адміністративним договором. В силу приписів пункту 4 частини першої статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у спорах, що виникають з приводу укладання, виконання, припинення, скасування чи визнання нечинними адміністративних договорів.

На виконання вимог Закону № 1805-ІІІ Кабінет Міністрів України 28 грудня 2001 року постановою № 1768 затвердив Порядок укладення охоронних договорів на пам`ятки культурної спадщини (далі - Порядок №1768).

Відповідно до пунктів 1, 2 та 5 Порядку №1768, охоронний договір встановлює режим використання пам`ятки культурної спадщини (далі - пам`ятка) чи її частини, у тому числі території, на якій вона розташована.

Власник пам`ятки чи її частини або уповноважений ним орган (особа) зобов`язаний не пізніше ніж через один місяць з моменту отримання пам`ятки чи її частини у власність або у користування укласти охоронний договір з відповідним органом охорони культурної спадщини.

В охоронному договорі, складеному за зразком згідно з додатком, зазначаються особливості режиму використання пам`ятки, види і терміни виконання реставраційних, консерваційних, ремонтних робіт, робіт з упорядження її території, інших пам`яткоохоронних заходів, необхідність яких визначається відповідним органом охорони культурної спадщини.

Вищезгадані положення законодавства встановлюють строк у один місяць для укладення власником об`єкта культурної спадщини охоронного договору. Цей строк встановлюється або з моменту отримання такого об`єкту у власність, або, якщо статус щойно виявленого об`єкта культурної спадщини надано пізніше, - з дня отримання власником повідомлення уповноваженого органу про набуття правового статусу щойно виявленого об`єкта.

Колегія суддів КАС ВС наголошує, що саме юридичні або фізичні особи, у власності або користуванні яких перебувають об`єкти культурної спадщини чи їх частини, зобов`язані укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір встановленого зразка, до якого мають бути додані додаткові документи.

Суд враховує вказані висновки КАС ВС.

Враховуючи, що станом на цей час доказів укладення відповідачем охоронного договору не надано, суд дійшов висновку про невиконання власником пам`ятки вимог закону щодо укладення охоронного договору.

Відповідач вказує, що подальший процес укладання відповідного охоронного договору є неможливим внаслідок бездіяльності Управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради.

31 липня 2023 року відповідачем, ОСОБА_1 , подано до Управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради зауваження до Акта технічного стану об`єкта культурної спадщини від 25.07.2023 р. № 42а пам`ятки архітектури місцевого значення «Доходний будинок особнякового типу», охоронний №14, за адресою: м. Дніпро, вул. Старокозацька, б. 53, та надання відповідних роз`яснень (вх. № 12/28 від 31.07.2023 р.). Станом на дату подання цього відзиву відповіді на подані зауваження від Управління з питань охорони культурної спадщини не надходило. Більше того, 19 січня 2024 року на адресу Управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради подано адвокатський запит з вимогою надати інформацію щодо стану розгляду листа ОСОБА_1 від 31 липня 2023 року (вх. № 12/28 від 31.07.2023 р.) про надання зауважень до Акта технічного стану об`єкта культурної спадщини від 25.07.2023 р. № 42а пам`ятки архітектури місцевого значення «Доходний будинок особнякового типу», охоронний №14, за адресою: м. Дніпро, вул. Старокозацька, б. 53, та надання відповідних роз`яснень, а також надати роз`яснення щодо питань, викладених у вказаному листі. Відповіді на вказаний адвокатський запит Управлінням з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради станом на дату подання цього відзиву не надано. На виконання припису Управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради №11/6-12 від 20 вересня 2023 року ОСОБА_1 повернуто Управлінню Акт технічного стану об`єкта культурної спадщини від 25.07.2023 р. № 42а пам`ятки архітектури місцевого значення «Доходний будинок особнякового типу», охоронний №14, за адресою: м. Дніпро, вул. Старокозацька, б. 53, у 4 примірниках із зауваженнями (вх. № 12/35 від 26.09.2023 р.). Отже, твердження позивача та Управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради, що укладання охоронного договору неможливе з причини непідписання ОСОБА_1 акта технічного стану пам`ятки, не відповідає дійсності.

З цього приводу суд зазначає, що власник пам`ятки має обов`язок укласти охоронний договір і, за загальним правилом, укладення договору включає певні стадії, які включають пропозиції однієї сторони укласти договір (оферта); розгляд пропозиції укласти договір другою стороною; узгодження сторонами умов договору; прийняття пропозиції укласти договір другою стороною (акцепт).

Отже, суд дійшов висновку, що оскільки саме юридичні або фізичні особи, у власності або користуванні яких перебувають об`єкти культурної спадщини чи їх частини, зобов`язані укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір встановленого зразка, до якого мають бути додані додаткові документи, тому власник пам`ятки зобов`язаний до активної ролі у процедурі укладення договору, тому його роль не обмежується лише його ініціюванням.

При цьому, стаття 23 Закону імперативно покладає на власника обов`язок саме щодо укладення охоронного договору, а не додатків до нього, передбачених пунктом 17 Порядку укладення охоронних договорів на пам`ятки культурної спадщини, щойно виявлені об`єкти культурної спадщини чи їх частини, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 грудня 2001 р. № 1768.

Що ж стосується зауважень відповідача до акта технічного стану, суд зазначає, що вказані зауваження можуть бути вирішені під час стадії узгодження сторонами умов договору, активна участь у якому є обов`язком власника пам`ятки, як особи, що зобов`язана укласти охоронний договір.

Крім того, відповідач вказує, що укладання охоронного договору також унеможливлює відсутність паспорта пам`ятки. Відповідно до п. 5.10 Порядку обліку об`єктів культурної спадщини, затвердженого Наказом Міністерства культури України від 11 березня 2013 року № 158, після занесення об`єкта культурної спадщини до Реєстру, орган охорони культурної спадщини, повноваження якого поширюються на територію розміщення пам`ятки культурної спадщини, ініціює розроблення паспорту пам`ятки культурної спадщини відповідно до виду пам`ятки за формою, наведеною у додатку 9 або додатку 10 до цього Порядку. Відповідно до відповіді на адвокатський запит, наданої Управлінням з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради 24 січня 2024 року за № 8/3-9, Управління не є уповноваженим органом із складання облікової документації. Відповідно до відповіді на адвокатський запит, наданої Управлінням культури, туризму, національностей і релігій Дніпропетровської обласної державної адміністрації 11 липня 2024 року за № 1576/0/161-24, заяви щодо розгляду та підпису облікової картки та паспорта на Пам`ятку до Управління культури, туризму, національностей і релігій як спеціально уповноваженого органу з охорони культурної

З цього приводу суд зазначає, що п. 5.13 Порядку обліку об`єктів культурної спадщини, затвердженим Наказом Міністерства культури України 11.03.2013 № 158 передбачає, що відсутність у нерухомого об`єкта культурної спадщини паспорту пам`ятки культурної спадщини не впливає на його статус пам`ятки культурної спадщини.

Відтак, наявність або відсутність паспорта не звільняє власника від обов`язку укласти охоронний договір - паспорт є лише одним з документів, що допомагає в ідентифікації об`єкта. Натомість, згідно зі статтею 23 Закону України «Про охорону культурної спадщини», охоронний договір укладається між органом охорони культурної спадщини та власником (або користувачем) пам`ятки, тому визначальним є факт занесення об`єкта до Державного реєстру нерухомих пам`яток, саме це зобов`язує укладати охоронний договір.

Як зазначалось, стаття 23 Закону імперативно покладає на власника обов`язок саме щодо укладення охоронного договору, а не додатків до нього, передбачених пунктом 17 Порядку № 1768, тому відсутність паспорта пам`ятки не унеможливлює укладання охоронного договору.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Беручи до уваги вище наведене, суд дійшов висновку про задоволення позову.

Питання щодо розподілу судових витрат врегульовані ст.139 КАС України.

Відповідно до ч.2 ст.139 КАС України, при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз. Оскільки судові витрати позивача складаються лише із сум сплаченого судового збору, то підстави для їх розподілу відсутні.

Керуючись ст. 241-246, 250 КАС України, суд

вирішив:

Позов Керівника Центральної окружної прокуратури міста Дніпра Куташі Юрія Юрійовича (вул.Архітектора Олега Петрова, 23, м.Дніпро, 49000, ) в інтересах держави в особі Управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради (вул.Воскресеньска, 21, м.Дніпро, ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), яка полягає у неукладенні з Управлінням з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради () охоронного договору на нежитлове приміщення №3, загальною площею 97,3 кв.м у підвалі житлового будинку АДРЕСА_2 , що входить до складу об`єкта культурної спадщини пам`ятки архітектури місцевого значення з найменуванням «Доходний будинок особнякового типу», що розташована за адресою: АДРЕСА_3 , охоронний номер 14, на умовах і в порядку, визначених постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 №1768;

Зобов`язати ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) протягом одного місяця з дати набрання рішенням суду законної сили укласти з Управлінням з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради () охоронний договір на нежитлове приміщення №3, загальною площею 97,3 кв.м у підвалі будинку №53 (літ. А-1), як складової частини об`єкта культурної спадщини пам`ятки архітектури місцевого значення з найменуванням «Доходний будинок особнякового типу», що розташована за адресою: АДРЕСА_3 , охоронний номер 14, на умовах і в порядку, визначених постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 №1768.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 КАС України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст.ст.295, 297 КАС України.

Суддя А.В. Савченко