Справа № 160/23444/24
Суддя: Турова Олена Михайлівна
Дата ухвалення: 2025-04-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

25 квітня 2025 рокуСправа № 160/23444/24

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Турова О.М., перевіривши матеріали уточненої позовної заяви Громадської організації Міжрегіональне бюро екологічного захисту до Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_37 , ОСОБА_38 , ОСОБА_39 , ОСОБА_40 , ОСОБА_41 , ОСОБА_42 , ОСОБА_43 , ОСОБА_44 , ОСОБА_45 , ОСОБА_46 , ОСОБА_47 , ОСОБА_48 , ОСОБА_49 (недієздатний інвалід) ОСОБА_50 , ОСОБА_51 (недієздатний інвалід) ОСОБА_52 , ОСОБА_53 , ОСОБА_54 , ОСОБА_55 , ОСОБА_56 , ОСОБА_57 , ОСОБА_58 , Державна екологічна інспекція України та Гречаноподівська сільська рада Криворізького району Дніпропетровської області; третя оса, які не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Публічне акціонерне товариство АрселорМіттал Кривий Ріг, про визнання протиправними та скасування висновків з оцінки впливу на довкілля, -

ВСТАНОВИВ:

28.08.2024 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду через підсистему Електронний суд надійшла позовна заява Громадської організації Міжрегіональне бюро екологічного захисту до заступника Міністра Крамаренко Олени Володимирівни (відповідач-1), Директора Департаменту Шимкус Марини Олександрівни (відповідач-2), заступника директора Департаменту Грицак Олени Анатоліївни (відповідач-3), Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України (відповідач-4), Публічного акціонерного товариства АрселорМіттал Кривий Ріг (відповідач-5), в якій позивач просить:

- визнати дії суб`єкта владних повноважень: заступника Міністра Крамаренко Олени Володимирівни, директора Департаменту Шимкус Марини Олександрівни, заступника директора Департаменту Грицак Олени Анатоліївни, які полягають у видачі Публічному акціонерному товариству АрселорМіттал Кривий Ріг (Гірничий департамент, відкриті розробки. Нове будівництво Хвостосховища ІІІ карта), місцезнаходження: вул. Криворіжсталі (Орджонікідзе), 1 м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область, 50095, ідентифікаційний код юридичної особи згідно з ) передбаченого пунктом 4 додатку до Закону України Про Перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності документа дозвільного характеру у формі висновку з оцінки впливу на довкілля від 02.08.2022р. №21/01-3/1 і від 27.02.2024р. №21/01-73/1, протиправними;

- скасувати висновок з оцінки впливу на довкілля від 27.02.2024р. №21/01-73/1;

- тимчасово заборонити (зупинити) будівництво хвостосховища ІІІ карта шламового господарства рудозбагачувальної фабрики ПАТ АрселорМіттал Кривий Ріг, яке належить до утворювачів та розміщувачів у довкіллі найбільшої кількості відходів в України, наслідком чого є значне забруднення атмосферного повітря, розвиток зсувонебезпечних явищ, підтоплення населених пунктів та сільськогосподарських угідь, що, в свою чергу, перетворило більшість сільської території Криворізького (раніше Широківського) району в зону, непридатну для проживання людини, заборонити всі викиди забруднюючих речовин у вигляді суспендованих твердих частинок недиференційованих за складом (неорганізований викид) в атмосферне повітря стаціонарними джерелами 9702, 9703, 9704, 9705, 9706, 9707, 9708, 9709, розміщення відходів підприємства () на земельних ділянках кадастрові номери: :07:002:0703, :07:002:0704, :07:002:0705, :07:002:0706, :07:002:0707, :07:002:0708, :07:002:0709, :07:002:0710, :07:002:0800 і :07:002:0801, до винесення остаточного рішення в судових справах №160/4073/21, №197/349/21, №197/419/21, №197/444/21, №197/1075/21, №197/417/21, №197/54/21, №197/58/21, №197/446/21, №197/1023/21, №197/448/21, №197/1101/21, №197/1069/21, №197/1073/21, №197/1025/21, №197/373/21, №197/1074/21, №197/1068/21, №197/1071/21, №197/436/21, №197/1024/21, №197/861/21, №197/748/21, №197/999/21, №197/144/21, №197/370/21, №197/826/21, №197/762/21, №197/447/21, №197/1207/21, №197/202/21, №177/440/21, №197/761/21, №197/390/21, №197/1206/21, №197/445/21, №197/349/21, №197/1100/21, №197/417/21, №197/1026/21, №197/718/21, №197/1072/21, №177/434/21, №197/863/21, №177/471/21, №197/77/21, №197/1102/21; кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000001 від 28.02.2023р. за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.365-2 ч.1 ст.364 КК України.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.09.2024р. позовну заяву Громадської організації Міжрегіональне бюро екологічного захисту до заступника Міністра Крамаренко Олени Володимирівни (відповідач-1), Директора Департаменту Шимкус Марини Олександрівни (відповідач-2), заступника директора Департаменту Грицак Олени Анатоліївни (відповідач-3), Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України (відповідач-4), Публічного акціонерного товариства АрселорМіттал Кривий Ріг (відповідач-5) про визнання протиправними дій, скасування висновку та тимчасову заборону (зупинення) діяльності повернуто позивачу.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 13.02.2025р. апеляційну скаргу Громадської організації Міжрегіональне бюро екологічного захисту задоволено, ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду 02.09.2024 в адміністративній справі №160/23444/24 скасовано, а матеріали справи №160/23444/24 направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду справа №160/23444/24 передана на розгляд судді Туровій О.М.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.03.2025р. у задоволенні клопотання Громадської організації Міжрегіональне бюро екологічного захисту про звільнення від сплати судового збору відмовлено, позовну заяву Громадської організації Міжрегіональне бюро екологічного захисту до заступника Міністра Крамаренко Олени Володимирівни (відповідач-1), Директора Департаменту Шимкус Марини Олександрівни (відповідач-2), заступника директора Департаменту Грицак Олени Анатоліївни (відповідач-3), Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України (відповідач-4), Публічного акціонерного товариства АрселорМіттал Кривий Ріг (відповідач-5) про визнання протиправними дій, скасування висновку та тимчасову заборону (зупинення) діяльності залишено без руху та встановлено позивачу строк - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позову шляхом подання до суду:

- уточненої позовної заяви, в якій чітко зазначити: повне найменування посад відповідачів (суб`єктів владних повноважень) посадових осіб органів державної влади, а саме: Міністра Крамаренко Олени Володимирівни (відповідач-1), Директора Департаменту Шимкус Марини Олександрівни (відповідач-2), заступника директор Департаменту Грицак Олени Анатоліївни (відповідач-3); сформулювати позовні вимоги щодо тимчасової заборони (зупинки) будівництва хвостосховища ІІІ карта шламового господарства рудозбагачувальної фабрики ПАТ АрселорМіттал Кривий Ріг, яке належить до утворювачів та розміщувачів у довкіллі найбільшої кількості відходів в України, наслідком чого є значне забруднення атмосферного повітря, розвиток зсувонебезпечних явищ, підтоплення населених пунктів та сільськогосподарських угідь, що, в свою чергу, перетворило більшість сільської території Криворізького (раніше Широківського) району в зону, непридатну для проживання людини, заборони всіх викидів забруднюючих речовин у вигляді суспендованих твердих частинок недиференційованих за складом (неорганізований викид) в атмосферне повітря стаціонарними джерелами 9702, 9703, 9704, 9705, 9706, 9707, 9708, 9709, розміщення відходів підприємства () на земельних ділянках кадастрові номери: :07:002:0703, :07:002:0704, :07:002:0705, :07:002:0706, :07:002:0707, :07:002:0708, :07:002:0709, :07:002:0710, :07:002:0800 і :07:002:0801, до винесення остаточного рішення в судових справах №160/4073/21, №197/349/21, №197/419/21, №197/444/21, №197/1075/21, №197/417/21, №197/54/21, №197/58/21, №197/446/21, №197/1023/21, №197/448/21, №197/1101/21, №197/1069/21, №197/1073/21, №197/1025/21, №197/373/21, №197/1074/21, №197/1068/21, №197/1071/21, №197/436/21, №197/1024/21, №197/861/21, №197/748/21, №197/999/21, №197/144/21, №197/370/21, №197/826/21, №197/762/21, №197/447/21, №197/1207/21, №197/202/21, №177/440/21, №197/761/21, №197/390/21, №197/1206/21, №197/445/21, №197/349/21, №197/1100/21, №197/417/21, №197/1026/21, №197/718/21, №197/1072/21, №177/434/21, №197/863/21, №177/471/21, №197/77/21, №197/1102/21; кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000001 від 28.02.2023р. за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.365-2 ч.1 ст.364 КК України відповідно до приписів ч.1 ст.5 та п.4 ч.5 ст.160 КАС України, в тому числі чітко зазначивши до кого саме з відповідачів звернуті ці позовні вимоги, а також подати копії такої уточненої позовної заяви та всіх доданих до неї документів відповідно до кількості осіб, що беруть участь у справі, або надати докази її направлення іншим учасникам справи через підсистему Електронний суд в їх електронні кабінети (у разі їх наявності) або засобами поштового зв`язку;

- доказів надсилання іншим учасникам справи (відповідачам 1-3) копій позовної заяви та всіх доданих до неї документів;

- документа про сплату судового збору за подання до суду адміністративного позову у розмірі 14534,40грн.;

- заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням поважних причин пропуску строку звернення до суду та доказів на підтвердження поважності цих причин.

31.03.2025 року до суду надійшла заява позивача про усунення недоліків позовної заяви, до якої долучено уточнену позовну заяву, в якій у якості відповідача визначено Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України, а також викладено позовні вимоги в оновленій редакції, а саме:

- скасувати як протиправні висновки з оцінки впливу на довкілля від 02.08.2022р. №21/01-3/1 і від 27.02.2024р. №21/01-73/1.

При цьому в уточненій позовній заяві у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача, вказані: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_37 , ОСОБА_38 , ОСОБА_39 , ОСОБА_40 , ОСОБА_41 , ОСОБА_42 , ОСОБА_43 , ОСОБА_44 , ОСОБА_45 , ОСОБА_46 , ОСОБА_47 , ОСОБА_48 , ОСОБА_49 (недієздатний інвалід) ОСОБА_50 , ОСОБА_51 (недієздатний інвалід) ОСОБА_52 , ОСОБА_53 , ОСОБА_54 , ОСОБА_55 , ОСОБА_56 , ОСОБА_57 , ОСОБА_58 , Державна екологічна інспекція України та Гречаноподівська сільська рада Криворізького району Дніпропетровської області; у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача, вказане Публічне акціонерне товариство АрселорМіттал Кривий Ріг.

Також до заяви про усунення недоліків позовної заяви долучено квитанції про сплату судового збору від 24.03.2025р. та від 27.03.2025р. на загальну суму 4844,80грн.

Крім цього до заяви про усунення недоліків позовної заяви долучено докази направлення копії уточненої позовної заяви з додатками іншим учасникам справи, а саме: відповідачу - Міністерству захисту довкілля та природних ресурсів України; частині третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача, а саме: ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_31 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_38 , ОСОБА_39 , ОСОБА_42 , ОСОБА_43 , ОСОБА_53 , ОСОБА_56 , ОСОБА_57 , ОСОБА_58 , Державна екологічна інспекція України та Гречаноподівська сільська рада Криворізького району Дніпропетровської області, а також третій особі, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача, Публічному акціонерному товариству АрселорМіттал Кривий Ріг.

При цьому 02.04.2025 року до суду надійшла заява Громадської організації Міжрегіональне бюро екологічного захисту про відвід судді Турової О.М.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду (суддя Турова О.М.) від 03.04.2025 року заяву Громадської організації Міжрегіональне бюро екологічного захисту про відвід судді Турової О.М. в адміністративній справі №160/23444/24 визнано необґрунтованою та передано матеріали адміністративної справи №160/23444/24 для визначення складу суду для вирішення питання про відвід судді.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду (суддя Рябчук О.С.) від 07.04.2025 року у задоволенні заяви представника Громадської організації Міжрегіональне бюро екологічного захисту Нікульнікової В.В. про відвід судді Турової О.М. в адміністративній справі №160/23444/24 відмовлено.

07.04.2025 року до суду надійшла заява Громадської організації Міжрегіональне бюро екологічного захисту про відвід судді Турової О.М.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду (суддя Турова О.М.) від 08.04.2025 року заяву Громадської організації Міжрегіональне бюро екологічного захисту про відвід судді Турової О.М. в адміністративній справі №160/23444/24 визнано необґрунтованою та передано матеріали адміністративної справи №160/23444/24 для визначення складу суду для вирішення питання про відвід судді.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду (суддя Юрков Е.О.) від 09.04.2025 року у задоволенні заяви представника Громадської організації Міжрегіональне бюро екологічного захисту Нікульнікової В.В. про відвід судді Турової О.М. в адміністративній справі №160/23444/24 відмовлено.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.04.2025 року уточнену позовну заяву Громадської організації Міжрегіональне бюро екологічного захисту залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків позову - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позову шляхом подання до суду: заяви про поновлення строку звернення до суду з позовними вимогами в частині щодо скасування висновку з оцінки впливу на довкілля від 02.08.2022р. №21/01-3/1 із зазначенням поважних причин пропуску строку звернення до суду та доказів на підтвердження поважності цих причин; доказів надсилання іншим учасникам справи (третім особам, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача, а саме: ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_26 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_37 , ОСОБА_40 , ОСОБА_41 , ОСОБА_44 , ОСОБА_45 , ОСОБА_46 , ОСОБА_47 , ОСОБА_48 , ОСОБА_49 (недієздатний інвалід) ОСОБА_50 , ОСОБА_51 (недієздатний інвалід) ОСОБА_52 , ОСОБА_54 , ОСОБА_55 ) копій уточненої позовної заяви та всіх доданих до неї документів.

21.04.2025 року від Громадської організації Міжрегіональне бюро екологічного захисту на виконання вимог ухвали суду 11.04.2025 року надійшла заява про поновлення строку звернення до суду, в якій позивач просить суд:

- визнати адміністративну справу №160/23444/24 такою, що належить до категорії справ, щодо яких законом передбачено інший строк звернення до суду, ніж визначений у КАС України, тому до неї застосовуються приписи, які встановлені Законом України "Про оцінку впливу на довкілля".

- відкрити провадження в адміністративній справі №160/23444/24 без застосування положень про позовну давність, відклавши вирішення цього питання на той етап судового процесу, коли суд попередньо встановить наявність порушеного права, на захист якого подано позов, а також обґрунтованість і доведеність позовних вимог.

В обґрунтування заяви зазначено, що згідно із частиною першою статті 5 КАС кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист. За приписами частини другої статті 9 КАС суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Частиною третьою статті 9 КАС передбачено, що кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Тобто, саме позивач у позовній заяві визначає порушене право та спосіб його захисту. Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 2 вересня 2024 року у справі №160/9394/24 адміністративне провадження № К/990/30954/24 зауваживши наступне. Згідно з пунктом 19 частини першої статті 4 КАС індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк. Спірний висновок з оцінки впливу на довкілля є індивідуальним актом. Відповідно до сталої судової практики право на оскарження індивідуального акта суб`єкта владних повноважень надано особі, щодо якої цей акт прийнятий, або прав, свобод та інтересів якої він безпосередньо стосується. Це кореспондується з тим, що захисту адміністративним судом підлягає фактично порушене право особи в публічно-правових відносинах із суб`єктом владних повноважень при здійсненні ним визначених чинним законодавством владних управлінських функцій, а не відновлення законності та правопорядку в публічних правовідносинах. Водночас колегія суддів наголошує, що спеціальною нормою статті 12 Закону № 2059-УІІІ передбачено право на оскарження в судовому порядку висновку з оцінки впливу на довкілля будь-якою фізичною або юридичною особою. Тобто для висновку з оцінки впливу на довкілля законом передбачена така особливість судового оскарження як можливість ініціювати останнє будь-якою особою протягом всього строку його чинності, адже у спірних правовідносинах наявний саме екологічний інтерес, а судовому захисту підлягають екологічні права, що порушуються через неодноразове застосування цього індивідуального акта упродовж наступних п`яти років з дати видачі. Документи дозвільного характеру у формі висновків з оцінки впливу на довкілля від 02.08.2022 №21/01-3/1 та від 27.02.2024 № 21/01-73/1 на дату звернення за судовим захистом чинні. Рішення уповноваженим центральним органом про їх скасування (анулювання, припинення тощо) не ухвалювалися. Також позивач посилається на висновки Верховного Суду, викладені у судових рішення в цивільних справах щодо строку позовної давності щодо визнання незаконним і скасування рішення комісії з приватизації житла, щодо визнання договору недійсним, щодо зобов`язання зняти обтяження та заборону відчуження, накладені на майно та земельні ділянки і відновлення становища, яке існувало до порушення, витребування спірних земельних ділянок у добросовісних кінцевих набувачів тощо, в яких строк позовної давності застосовується лише за заявою сторони у спорі.

Розглядаючи подану позивачем заяву про поновлення строку звернення до суду з позовом в частині позовних вимог про скасування висновку з оцінки впливу на довкілля від 02.08.2022р. №21/01-3/1, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1, абз.1 ч.2 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому ч.6 ст.161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Законодавче обмеження строку, протягом якого особа може звернутися до суду, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Суд звертає увагу на те, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними. У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Необхідно зазначити, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічні правові висновки були висловлені Верховним Судом у постановах від 28 березня 2018 року у справі №809/1087/17 та від 22 листопада 2018 року у справі №815/91/18.

Крім того, слід зазначити, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

І в уточненій позовній заяві, і поданій заяві про поновлення строку звернення до суду позивачем щодо дотримання строку звернення до суду з позовними вимогами в частині про скасування висновку з оцінки впливу на довкілля від 02.08.2022р. №21/01-3/1, з посиланням, зокрема, на постанову Верховного Суду від 2 вересня 2024 року у справі №160/9394/24, зазначено, що для висновку з оцінки впливу на довкілля законом передбачена така особливість судового оскарження як можливість ініціювати останнє будь-якою особою протягом всього строку його чинності, адже у спірних правовідносинах наявний саме екологічний інтерес, а судовому захисту підлягають екологічні права, що порушуються через неодноразове застосування цього індивідуального акта упродовж наступних п`яти років з дати видачі, при цьому документ дозвільного характеру у формі висновку з оцінки впливу на довкілля від 02.08.2022р. №21/01-3/1 на дату звернення за судовим захистом чинний, рішення уповноваженим центральним органом про його скасування не приймалося.

Верховний Суду у постанові від 2 вересня 2024 року у справі №160/9394/24 (адміністративне провадження №К/990/30954/24) дійшов висновку, що висновок з оцінки впливу на довкілля є індивідуальним актом. Згідно з п.19 ч.1 ст.4 КАС України індивідуальний акт акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк. Відповідно до сталої судової практики право на оскарження індивідуального акта суб`єкта владних повноважень надано особі, щодо якої цей акт прийнятий або прав, свобод та інтересів якої він безпосередньо стосується. Водночас колегія суддів наголосила, що спеціальною нормою ст.12 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» передбачено право на оскарження в судовому порядку висновку з оцінки впливу на довкілля будь-якою фізичною або юридичною особою. Тобто для такого індивідуального акта, як висновок з оцінки впливу на довкілля, законом передбачена така особливість судового оскарження, як можливість ініціювати останнє будь-якою особою.

Як зазначалося і в ухвалі суду від 11.04.2025р. про залишення уточненої позовної заяви без руху, так і в цій ухвалі суд повторно наголошує, що у постанові Верховного Суду від 2 вересня 2024 року у справі №160/9394/24 відсутній висновок про те, що для висновку з оцінки впливу на довкілля законом передбачена така особливість судового оскарження як можливість ініціювати останнє будь-якою особою протягом всього строку його чинності.

Висновок про можливість оскарження висновку з оцінки впливу на довкілля протягом всього строку його чинності зроблений саме позивачем, а Верховним Судом у постанові від 2 вересня 2024 року у справі №160/9394/24 не викладався.

Натомість, можливість оскарження до адміністративного суду протягом всього строку їх чинності стосується саме нормативно-правових актів (частини друга, третя статті 264 Кодексу адміністративного судочинства України).

Водночас, як слідує з вищевказаної постанови Верховного Суду від 2 вересня 2024 року у справі №160/9394/24, висновок з оцінки впливу на довкілля є саме індивідуальним актом, тож на нього приписи частини другої, третьої статті 264 Кодексу адміністративного судочинства України не розповсюджуються.

Зважаючи на те, що висновок з оцінки впливу на довкілля від 02.08.2022р. №21/01-3/1 є індивідуальним актом, то й строки звернення до суду з позовом щодо оскарження цього висновку обмежені відповідно до приписів ч.1, абз.1 ч.2 ст.122 КАС України.

Посилання позивача на те, що ст.12 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» передбачено можливість оскарження висновку про оцінку впливу на довкілля до адміністративного суду протягом всього строку його чинності є безпідставними, оскільки вказана норма закону взагалі не містить положень про строки оскарження цього рішення суб`єкта владних повноважень у судовому порядку.

При цьому суд також не приймає до уваги посилання позивача на висновки Верховного Суду, викладені у судових рішення в цивільних справах щодо строку позовної давності щодо визнання незаконним і скасування рішення комісії з приватизації житла, щодо визнання договору недійсним, щодо зобов`язання зняти обтяження та заборону відчуження, накладені на майно та земельні ділянки і відновлення становища, яке існувало до порушення, витребування спірних земельних ділянок у добросовісних кінцевих набувачів тощо, в яких строк позовної давності застосовується лише за заявою сторони у спорі, оскільки зазначені позиції Верховного Суду не є релевантними відносно спірних правовідносин та побудовані на підставі аналізу норм Цивільного процесуального кодексу України та іншого цивільного законодавства, що були застосовані у цих цивільних справах, які є відмінними від справи, що розглядається, та розгляд якої здійснюється за нормами КАС України, що також є відмінними від норм ЦПК України, які не можуть бути застосовані при розгляді цієї адміністративної справи.

За наведених обставин, доводи позивача, викладені в заяві про поновлення строку звернення до суду відносно того, що позивачем дотримано строк звернення до суду з позовом в частині оскарження висновку з оцінки впливу на довкілля від 02.08.2022р. №21/01-3/1, є безпідставними.

Як вказано вище, законодавством регламентовано шестимісячний строк звернення особи до суду за захистом її прав, свобод та законних інтересів, що обумовлено метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та дисциплінуванням учасників адміністративного судочинства щодо своєчасної реалізації їх права на суд.

Строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому при вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись.

Так, під поняттям "дізнався" необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Водночас, вжиття конструкції "повинен був дізнатись" в розумінні положень частин 2 та 3 статті 122 КАС України означає неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду (постанова Великої Палати Верховного Суду від 24.02.2021 у справі № 800/30/17).

Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи. День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Оскільки початок шестимісячного строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права, при визначенні початку цього строку суд має з`ясувати момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Як слідує і з первинної, і з уточненної позовної заяви Громадської організації Міжрегіональне бюро екологічного захисту, про видачу Публічному акціонерному товариству АрселорМіттал Кривий Ріг (Гірничий департамент, відкриті розробки. Нове будівництво Хвостосховища ІІІ карта) висновку з оцінки впливу на довкілля від 02.08.2022р. №21/01-3/1 позивачу було відомо вже 14.07.2023р., бо, як самостійно зазначено позивачем у поданій ним позовній заяві, 14 липня 2023 року Міністерством захисту довкілля та природних ресурсів України за вхідним №Н-698 було зареєстровано лист Громадської організації Міжрегіональне бюро екологічного захисту з зауваженнями щодо розміщеного на веб-сайті Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України повідомлення про намір ПАТ АрселорМіттал Кривий Ріг провадити планову діяльність, яка полягає в будівництві хвостосховища ІІІ карта шламового господарства рудозбагачувальної фабрики ПАТ АрселорМіттал Кривий Ріг, з урахуванням висновку з оцінки впливу на довкілля від 02.08.2022р. №21/01-3/1.

Водночас, з уточненою позовною заявою з вимогами щодо скасування висновку з оцінки впливу на довкілля від 02.08.2022р. №21/01-3/1 позивач звернувся до суду лише 28.03.2025р., що підтверджується відомостями підсистеми «Електронний суд», через яку подано цю уточнену позовну заяву (зареєстровано судом 31.03.2025р. вх.№16250/25), тобто з порушенням шестимісячного строку звернення до суду, визначеного частиною 2 статті 122 КАС України.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Наведеній нормі кореспондують приписи ч.6 ст.161 КАС України, якою визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Водночас, ч.1 ст.121 КАС України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

При цьому, з урахуванням положень ст. ст. 122, 123 КАС України, обов`язок доказування поважності причин пропуску строку звернення до суду покладений на позивача.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами (Постанова Верховного Суду від 17.07.2018 року у справі №521/21851/16-а).

Разом з цим, реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності відповідача, формування судової практики і таке інше. Нереалізація цього права зумовлена власною пасивною поведінкою позивача.

Аналогічні правові висновки висловлені Верховним Судом у постанові від 12.04.2023р. у справі №380/14933/22.

Таким чином, доводи, зазначені у заяві про поновлення строку звернення до суду з позовом у цій справі, не можуть свідчити про поважність причин пропуску такого строку, оскільки жодних перешкод щодо своєчасного з`ясування позивачем, що його право порушено, об`єктивно не існувало і позивачем це не спростовано, водночас, існування поважних причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом позивачем не доведено.

З огляду на викладене, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення заяви Громадської організації Міжрегіональне бюро екологічного захисту про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

При вирішенні питання щодо дотримання строків звернення до суду, суд також звертає увагу на практику Європейського суду з прав людини.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа Стаббігс на інші проти Великобританії, справа Девеер проти Бельгії).

Крім того, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі Перез де Рада Каванілес проти Іспанії від 28.10.1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішенні Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії Європейський суд встановив, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними (рішення від 25.01.2000 року, пункт 33).

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами (Постанова Верховного Суду від 17.07.2018 року у справі №521/21851/16-а).

Враховуючи вищенаведене у сукупності, суд доходить висновку, що позивачем не надано належних та допустимих доказів, які б свідчили про існування об`єктивних та поважних причин, що зумовили несвоєчасне звернення до суду із позовними вимогами в частині щодо скасування висновку з оцінки впливу на довкілля від 02.08.2022р. №21/01-3/1.

В силу частини другої статті 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до пунктів 1, 9 частини 4 статті 169 КАС України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, вона повертається позивачеві та у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Враховуючи вищевикладене, уточнену позовну заяву Громадської організації Міжрегіональне бюро екологічного захисту до Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_37 , ОСОБА_38 , ОСОБА_39 , ОСОБА_40 , ОСОБА_41 , ОСОБА_42 , ОСОБА_43 , ОСОБА_44 , ОСОБА_45 , ОСОБА_46 , ОСОБА_47 , ОСОБА_48 , ОСОБА_49 (недієздатний інвалід) ОСОБА_50 , ОСОБА_51 (недієздатний інвалід) ОСОБА_52 , ОСОБА_53 , ОСОБА_54 , ОСОБА_55 , ОСОБА_56 , ОСОБА_57 , ОСОБА_58 , Державна екологічна інспекція України та Гречаноподівська сільська рада Криворізького району Дніпропетровської області; третя оса, які не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Публічне акціонерне товариство АрселорМіттал Кривий Ріг, про визнання протиправними та скасування висновків з оцінки впливу на довкілля в частині позовних вимог про скасування висновку з оцінки впливу на довкілля від 02.08.2022р. №21/01-3/1 слід повернути позивачеві.

На підставі викладеного та керуючись п.1 ч.4 ст.169, ст.248 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Громадської організації Міжрегіональне бюро екологічного захисту про поновлення строку звернення до суду відмовити.

Уточнену позовну заяву Громадської організації Міжрегіональне бюро екологічного захисту до Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_37 , ОСОБА_38 , ОСОБА_39 , ОСОБА_40 , ОСОБА_41 , ОСОБА_42 , ОСОБА_43 , ОСОБА_44 , ОСОБА_45 , ОСОБА_46 , ОСОБА_47 , ОСОБА_48 , ОСОБА_49 (недієздатний інвалід) ОСОБА_50 , ОСОБА_51 (недієздатний інвалід) ОСОБА_52 , ОСОБА_53 , ОСОБА_54 , ОСОБА_55 , ОСОБА_56 , ОСОБА_57 , ОСОБА_58 , Державна екологічна інспекція України та Гречаноподівська сільська рада Криворізького району Дніпропетровської області; третя оса, які не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Публічне акціонерне товариство АрселорМіттал Кривий Ріг, про визнання протиправними та скасування висновків з оцінки впливу на довкілля в частині позовних вимог про скасування висновку з оцінки впливу на довкілля від 02.08.2022р. №21/01-3/1 - повернути позивачеві.

Роз`яснити позивачеві, що відповідно до частини 8 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали про повернення позовної заяви направити особі, яка її подала, разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до Третього апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, передбачені ст.ст. 294-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.М. Турова