Справа № 320/44215/23
Суддя: Марич Є.В.
Дата ухвалення: 2025-04-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову в задоволенні заяви про перегляд

судового рішення за нововиявленими обставинами

23 квітня 2025 року № 320/44215/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Марич Є.В., розглянувши у письмовому провадженні заяву про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у справі № 320/44215/23 за позовом ОСОБА_1 до ГУ ПФУ в Чернівецькій області, ГУ ПФУ в м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 (далі - позивачка) з позовом до ГУ ПФУ в Чернівецькій області (далі - відповідач-1), ГУ ПФУ в м. Києві (далі - відповідач-2) про визнання протиправним та скасування рішення відповідача-1 в частині не зарахування до страхового стажу позивачки періоду роботи з 07.04.1994р. по 31.12.2003р., та відповідно, зобов`язання відповідача-2 повторно розглянути заяву позивачки та зарахувати наведений період до її страхового стажу.

Рішенням суду від 14.05.2025р. у справі за № 320/44215/23 у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Рішення набрало законної сили 29.11.2024р.

У подальшому позивачка звернулась до суду із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами рішення КОАС у справі № 320/44215/23.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу разом із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Маричу Є.В.

У зв`язку з невідповідністю позовної заяви вимогам процесуального закону, керуючись ст. ст. 169, 364, 366 Кодексу адміністративного судочинства України, суд ухвалою від 14.04.2025р. подану заяву залишив без руху з наданням заявниці строку для усунення виявлених недоліків.

На виконання вимог ухвали позивачка усунула недоліки у строк та у спосіб, що визначені в ній.

17.04.2025р. на адресу Київського окружного адміністративного суду супровідним листом надійшли матеріали адміністративної справи № 320/44215/23.

Ухвалою суду від 18.04.2025р. відкрито провадження за нововиявленими обставинами по даній справі, призначено розгляд заяви у судовому засіданні на 23.04.2025р. о 13:40 год.

Сторони у судове засідання не з`явились, ніяких заяв/клопотань з цього приводу до суду не надходило, незважаючи на те, що сторони були повідомлені про дату, час і місце розгляду поданої заяви.

За змістом частини 2 статті 268 КАС України неявка заявника або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

За наведеного вище, розгляд заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами здійснено в порядку письмового провадження.

Суд, дослідивши подану позивачем заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, а також матеріали справи, зазначає таке.

Перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є окремою процесуальною формою судового процесу, яка визначається юридичною природою цих обставин та є процесуальним засобом перевірки правильності судових постанов, ухвал, що має забезпечувати їх законність і обґрунтованість, захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними своїх повноважень на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, а також і на виконання завдань і досягнення мети адміністративного судочинства.

Стаття 361 КАС України встановлює вичерпний перелік підстав для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами з тим, щоб відповідно до принципу юридичної визначеності забезпечити стабільність судових рішень.

Відповідно до частин 2 та 3 статті 361 КАС України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлення вироком суду або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, яке підлягає перегляду.

Перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами в разі прийняття нових законів, інших нормативно-правових актів, якими скасовані закони та інші нормативно-правові акти, що діяли на час розгляду справи, не допускається, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність фізичної особи.

Суд наголошує, що згідно приписів частини 4 статті 361 КАС України визначено, що не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

З аналізу наведених норм слідує, що нововиявлені обставини - це факти, від яких залежить виникнення, зміна чи припинення прав і обов`язків осіб, що беруть участь у справі, тобто юридичні факти. Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення, та породжують процесуальні наслідки, впливають на законність і обґрунтованість ухваленого без їх врахування судового рішення.

Тобто, за своєю юридичною природою нововиявлені обставини є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які покладено в основу судового рішення.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постановах від 06 лютого 2018 року № 816/4947/14.

До нововиявлених обставин належать факти об`єктивної дійсності, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного розв`язання спору.

Необхідними та загальними ознаками нововиявлених обставин є:

- існування цих обставин під час розгляду та вирішення справи і ухвалення судового рішення, про перегляд якого подається заява;

- на час розгляду справи ці обставини об`єктивно не могли бути відомі ні заявникові, ні суду;

- істотність цих обставин для розгляду справи (тобто коли врахування цих обставин судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте).

Нововиявлені обставини відрізняються від нових обставин, обставин, що змінилися, та нових доказів за часовими ознаками, предметом доказування та істотністю впливу на судове рішення.

Суд наголошує, що нова обставина, що з`явилася або змінилася після розгляду справи, не є підставою для перегляду справ. Не вважаються нововиявленими нові обставини, які виявлені після ухвалення судом рішення, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах. Не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі. Обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, касаційній скарзі, або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, теж не можуть визнаватися нововиявленими.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 03 квітня 2018 року у справі № 477/1012/14-а.

Відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Попов проти Молдови" (Popov v. Moldova № 2, заява № 19960/04), процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду.

В обґрунтування наявності підстав для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами у цій справі позивачка посилається на те, що після отримання листа ГУ ДПС у м. Києві від 29.01.2025р. за вх. №7913/6/26-15-24-01-03-06, їй стало відомо про наявність істотних для справи обставин, що не були встановлені судом, а також про які не було відомо самій позиваці на час розгляду справи, але які, однак, впливають на вирішення спору по суті. Зокрема, позивачка наголошує, що податкові та пенсіні органи станом на час розгляду справи не володіли інформацією щодо перебування позивачки на загнальній системі оподаткування, у зв`язку із чим не могли спростувати її твердження про перебування на спрощеній системі оподаткування. Зауважує, що зарахування до страхового стажу позивачки періоду провадження нею підприємницької діяльності (з 07.04.1994р. по 31.12.2003р.), що було предметом спору у межах розгляду справи, обумовлене перебуванням позивачки під час провадження такої дільності саме на спрощеній системі оподаткування.

Водночас, посилання позивачки на вказаний лист перебуває поза межами предмету доказування в даній справі.

Суд вказує, що позивачка фактично наводить нове обґрунтування вже розглянутих судом позовних вимог, а також надає переоцінку тим доказам, які вже оцінювалися судом в процесі розгляду справи.

Суд зазначає, що рішення суду у цій справі прийняте за сукупністю встановлених обставин справи і наявних у ній доказів, яким надано належну правову оцінку із зазначенням відповідних мотивів для прийняття саме такого рішення.

Зокрема, судом у рішенні вказано: "...належними доказами, якими підприємець може підтвердити свій стаж можуть бути наступні документи, а саме: свідоцтва про сплату єдиного податку; спеціального торгового патенту; документів про сплату єдиного податку, фіксованого податку, придбання спеціального торгового патенту (за наявності платіжних доручень, квитанцій установ банків, документів, що підтверджують поштовий переказ)...

...З матеріалів справи вбачається, що на підтвердження здійснення підприємницької діяльності позивачем надано до суду: свідоцтво про державну реєстрацію суб`єкта підприємницької діяльності фізичної особи.

Однак, вказаний документ не містить інформації про сплату страхових внесків, а також щодо здійснення позивачем у спірний період підприємницької діяльності за спрощеною системою оподаткування.

При цьому, позивачем не надано визначених законодавством торгового патенту, патенту про сплату фіксованого розміру прибуткового податку або довідки про сплату страхових внесків, а також доказів перебування у спірний період на спрощеній системі оподаткування.

Позивачем зазначені обставини не спростовані.

При цьому, будь-яких документів, що підтверджують провадження позивачем у спірний період підприємницької діяльності за спрощеною системою оподаткування, в тому числі із застосуванням фіксованого податку, а також доказів сплати сплату позивачем страхових внесків до суду не надано, що дозволяє дійти висновку, що сам лише факт реєстрації позивача фізичною особою-підприємцем без підтвердження сплати ним відповідних внесків, не може бути достатньою підставою для зарахування позивачу до його страхового стажу періоду підприємницької діяльності з 07.04.1994р. по 31.12.2003р.".

Отже, сама по собі незгода позивачки із рішенням суду не може бути підставою для його скасування та ухвалення іншого рішення в порядку використання процедури перегляду за нововиявленими обставинами. Закон допускає таку можливість лише у разі навності нововиявлених обставин, тобто юридичних фактів (фактичних обставин) справи, які мають істотне значення для вирішення справи по суті, існували в період первинного провадження і ухвалення судового акта, але не були та не могли бути відомі ні сторонам та їхнім представникам, іншим учасникам адміністративного процесу, ні суду, за умови виконання ними всіх вимог закону для об`єктивного повного і всебічного розгляду справи та ухвалення законного й обґрунтованого судового рішення. Аналогічна правова позиція наведена у постанові Верховного Суду від 21.09.2019 у справі № 826/19414/14.

У постанові від 30.06.2020 у справі № 19/028-10/13 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що підставою перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є не недоліки розгляду справи судом (незаконність та (або) необґрунтованість судового рішення, постанови чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки учасники розгляду справи не знали про неї та, відповідно, не могли надати суду дані про неї.

Таким чином, обставини, на які посилається позивачка, не можна вважати нововиявленими у контексті статті 361 КАС України.

Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 368 КАС України, за результатами перегляду рішення, ухвали за нововиявленими або виключними обставинами суд може відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі.

Згідно з частиною 1 статті 369 КАС України у разі відмови в задоволенні заяви про перегляд рішення, ухвали за нововиявленими або виключними обставинами суд постановляє ухвалу.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про необґрунтованість заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у даній справі, у зв`язку з чим в задоволенні такої заяви необхідно відмовити, залишивши відповідне судове рішення в силі.

Керуючись ст.ст. 248, 256, 368 КАС України, суд

у х в а л и в:

1. Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Київського окружного адміністративного суду від 14.05.2024р. по справі № 320/44215/23 за позовом ОСОБА_1 до ГУ ПФУ в Чернівецькій області, ГУ ПФУ в м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, та залишити відповідне судове рішення в силі.

2. Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

3. Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

4. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Марич Є.В.