Справа № 580/11251/24
Суддя: Алла РУДЕНКО
Дата ухвалення: 2025-04-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

23 квітня 2025 року Справа № 580/11251/24
м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Руденко А. В., розглянувши у письмовому провадженні в спрощеному позовному провадженні адміністративну справу № 580/11251/24 за позовом ОСОБА_1 до комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

13.11.2024 до Черкаського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі позивач) в особі представника адвоката Літвіна Ігоря Миколайовича з позовною заявою до комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі відповідач), в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати протокольне рішення комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 № 37 від 18.10.2024 про відмову у наданні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відстрочки від призову під час мобілізації на підставі п. 4 ч. 3 ст. 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію»;

- зобов`язати голову комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 розглянути повторно заяву ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про надання відстрочки від призову під час мобілізації на підставі п. 4 ч. 3 ст. 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» і прийняти рішення про надання відстрочки від призову під час мобілізації, на підставі п. 4 ч. 3 ст. 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» та видати довідку із зазначенням строку відстрочки за формою, визначеною у додатку 6 до Порядку проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період, затвердженого постановою КМУ від 16.05.2024 № 560.

Ухвалою від 18.11.2025 суддя прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив спрощене позовне провадження без виклику учасників справи. Залучив до участі у справі в якості співвідповідача ІНФОРМАЦІЯ_3 .

27.11.2024 до суду надійшов відзив ІНФОРМАЦІЯ_4 , в якому відповідач, зокрема, заявив клопотання про залучення третіх осіб, а саме просить залучити в якості третіх осіб без самостійних вимог Кабінет Міністрів України та ІНФОРМАЦІЯ_3 .

В обгрунтування клопотання посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_5 не може бути відповідачем у цій справі та не може нести фінансову відповідальність за дії та рішення Комісії. Також ІНФОРМАЦІЯ_5 не має повноважень давати вказівки Комісії. Також стверджує, що оскільки Постановою від 16.05.2024 № 560 саме Кабінет Міністрів України визначив незалежний орган колегіальний, уповноважив його на прийняття рішень (наділив владними повноваженнями), унормував діяльність Комісії з розгляду питань щодо надання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період, по своїй суті орган, що частково дублює деякі функції Р(М)ТЦК та СП, ІНФОРМАЦІЯ_5 не є відповідальним за діяльність незалежного колегіального органу (по суті міжвідомчого), питання судових витрат може бути покладено на Кабінет Міністрів України за рахунок коштів Державного Бюджету України.

Розглянувши подане у відзиві клопотання ІНФОРМАЦІЯ_4 , суд зазначає таке.

Відповідно до частин першої та четвертої статті 46 Кодексу адміністративного судочинства України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 4 КАС України відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Згідно з ч. 3 ст. 48 КАС України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Ч. 4 ст. 48 КАС України визначає, що якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави.

Відповідно до ч. 5 ст. 48 КАС України під час вирішення питання про залучення співвідповідача чи заміну належного відповідача суд враховує, зокрема, чи знав або чи міг знати позивач до подання позову у справі про підставу для залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Тобто, відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.

Належним є відповідач, який є суб`єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення. Належність відповідача визначається, перш за все, за нормами матеріального права. Таким чином, неналежним відповідачем є особа, яка не повинна і не може відповідати за пред`явленим позовом. У разі якщо за змістом норми матеріального права, яка підлягає застосуванню за вимогою позивача, учасником спірних відносин та зобов`язаною особою є інша, ніж особа, до якої пред`явлено позов, підстави для задоволення позову відсутні.

Водночас суд зазначає, що позивач не завжди спроможний правильно визначити відповідача. Звертаючись до суду з адміністративним позовом, позивач зазначає відповідачем особу, яка, на його думку, повинна відповідати за позовом, проте під час розгляду справи він може заявити клопотання про заміну неналежного відповідача належним. У такому випадку суд з метою забезпечення захисту порушеного (оспорюваного, невизнаного) права особи повинен замінити неналежного відповідача належним або залучити до участі у справі співвідповідача, однак на це потрібна згода позивача. При цьому, заміна відповідача може відбутися за клопотанням не лише позивача, а й будь-якої іншої особи, яка бере участь у справі, у тому числі й за клопотанням самого відповідача, або навіть за ініціативою суду. Після заміни сторони, залучення другого відповідача розгляд адміністративної справи починається спочатку. Заміна відповідача допускається до ухвалення рішення судом першої інстанції

Отже визначення відповідача, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. При цьому обов`язком суду є встановлення належності відповідачів та їх заміна у разі необхідності, або залучення співвідповідачів.

Такий висновок був викладений Верховним Судом у постановах від 29.06.2021 у справі № 460/2903/20, від 14.12.2020 у справі № 826/17787/14.

Предметом розгляду у цій справі є правомірність відмови у наданні позивачу відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації.

Стаття 23 Закону України Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію від 21.10.1993 № 3543-XII (далі Закон № 3543-XII) встановлює категорії осіб, які мають право отримати відстрочку під час мобілізації.

Процедуру надання військовозобов`язаним та резервістам відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період та її оформлення визначає Порядок проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 16.05.2024 № 560 (далі Порядок № 560).

П. 56 зазначеного Порядку визначає, що відстрочка від призову на військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період надається військовозобов`язаним з підстав, визначених статтею 23 Закону України Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію.

Відповідно до п. 57 Порядку № 560 для розгляду питань надання військовозобов`язаним відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період при районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки (відокремлених відділах) утворюються комісії у такому складі: голова комісії - керівник районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки (відокремленого відділу); члени комісії - представники апарату, структурних підрозділів (освіти та науки, охорони здоров`я, соціального захисту населення, служби у справах дітей, центру надання адміністративних послуг) районної, міської держадміністрації (військової адміністрації).

Згідно з п. 59 Порядку № 560 відстрочка від призову на військову службу під час мобілізації може оформлятися за допомогою Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів на підставі даних, отриманих з інших державних реєстрів або баз даних, які підтверджують, що військовозобов`язаний має право на відстрочку з підстав, визначених статтею 23 Закону України Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію.

П. 60 Порядку № 560 передбачає, що комісія вивчає отримані заяву та підтвердні документи, оцінює законність підстав для надання відстрочки, за потреби готує запити до відповідних органів державної влади для отримання інформації, що підтверджує право заявника на відстрочку, або використовує інформацію з публічних електронних реєстрів.

Комісія зобов`язана розглянути отримані на розгляд заяву та документи, що підтверджують право на відстрочку, протягом семи днів з дати надходження, але не пізніше ніж протягом наступного дня від дати отримання інформації на запити до органів державної влади.

На підставі розгляду отриманих документів комісія ухвалює рішення про надання або відмову у наданні відстрочки. Рішення комісії оформляється протоколом.

Про прийняте комісією рішення повідомляється засобами телефонного, електронного зв`язку або поштою заявнику не пізніше ніж на наступний день після ухвалення такого рішення.

У разі позитивного рішення військовозобов`язаному надається довідка із зазначенням строку відстрочки за формою, визначеною у додатку 6.

У разі відмови у наданні відстрочки військовозобов`язаному повідомляють письмово із зазначенням причин відмови за формою, визначеною у додатку 7. Таке рішення може бути оскаржене у судовому порядку.

При цьому, з норм зазначеного Порядку вбачається, що військовозобов`язані із заявою про надання відстрочки повинні звернутися до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки.

Заяви військовозобов`язаних про надання їм відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період та підтвердні документи зберігаються у районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки протягом п`яти років (п. 64 Порядку № 560).

З матеріалів справи вбачається, що позивач звернувся до голови комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 із заявою про надання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 23 Закону № 3543-XII.

ІНФОРМАЦІЯ_5 направив позивачу повідомлення від 21.10.2024 № 4/2651, відповідно до якого комісією ІНФОРМАЦІЯ_4 розглянуто заяву позивача. 18.10.2024 Комісія ухвалила рішення, оформлене протоколом № 37, про відмову у наданні відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації на особливий період та повідомила, що позивач підлягаєте призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період на загальних підставах.

Відповідно до п. 1 Положення про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.02.2022 № 154 (далі Положення № 154), територіальні центри комплектування та соціальної підтримки є органами військового управління, що забезпечують виконання законодавства з питань військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки та мобілізації. Територіальні центри комплектування та соціальної підтримки утворюються в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі, інших містах, районах, районах у містах. Залежно від обсягів облікової, призовної та мобілізаційної роботи утворюються районні (об`єднані районні), міські (районні у містах, об`єднані міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки (далі - районні територіальні центри комплектування та соціальної підтримки). Територіальні центри комплектування та соціальної підтримки утворюються, ліквідуються, реорганізовуються Міноборони.

П. 11 Положення № 154 визначено, що районні територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, крім функцій, зазначених у пункті 9 цього Положення:

беруть участь в організації та забезпеченні роботи районних (міських) призовних комісій, готують для розгляду зазначеними комісіями матеріали з питань направлення громадян України для проходження базової військової служби, служби у військовому резерві, надання відстрочки або звільнення їх від направлення для проходження базової військової служби, служби у військовому резерві;

оформляють для військовозобов`язаних, резервістів відстрочки від призову під час мобілізації, які надаються в установленому порядку, та проводять перевірку підстав їх надання, ведуть спеціальний облік військовозобов`язаних.

Крім того, відповідно ч. 7 ст. 23 Закону № 3543-XII перевірка підстав щодо надання військовозобов`язаним відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації та її оформлення здійснюється територіальними центрами комплектування та соціальної підтримки.

Тобто, надання відстрочки є завданням (функцією) районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки, в спірному випадку - ІНФОРМАЦІЯ_1 .

При цьому, комісії для розгляду питань надання військовозобов`язаним відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період утворюються при районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки (відокремлених відділах). Така комісія ухвалює рішення про надання або відмову у наданні відстрочки. У разі позитивного рішення комісії військовозобов`язаному відповідний районний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки надає відстрочку.

Враховуючи, що саме територіальні центри комплектування та соціальної підтримки є органами військового управління, що забезпечують виконання законодавства з питань військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки та мобілізації, суддя ухвалою від 18.11.2025 залучив до участі у справі в якості співвідповідача ІНФОРМАЦІЯ_3 . Таким чином ІНФОРМАЦІЯ_5 є належним відповідачем у цій справі.

Щодо розгляду клопотання в частині залучення третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, - Кабінет Міністрів України та ІНФОРМАЦІЯ_5 суд вважає наступне.

Ч. 2 ст. 49 КАС України визначає, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Суд зазначає, що відповідач не обгрунтував належним чином, чому саме Кабінет Міністрів України необхідно залучити у цій справі як третю особу. Суд не встановив підстав вважати, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки Кабінету Міністрів України.

Як було зазначено вище, ІНФОРМАЦІЯ_5 є стороною у справі (відповідачем), відповідно не може бути залучений до участі в цій справі як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Керуючись ст. 48, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ІНФОРМАЦІЯ_1 про залучення третіх осіб в адміністративній справі № 580/11251/24 відмовити.

Копію ухвали направити особам, які беруть участь у справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути викладені у рішенні суду.

Суддя Алла РУДЕНКО