Справа № 640/18364/21
Суддя: Сорока Юрій Юрійович
Дата ухвалення: 2025-04-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

23 квітня 2025 року ЛуцькСправа № 640/18364/21
головуючого-судді Сороки Ю.Ю.,

розглянувши у письмовому провадженні клопотання представника Головного управління ДПС у м. Києві про залишення позову без розгляду в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень Головного управління ДФС у м. Києві форми «Р» від 16.11.2018 №, форми «ПС» від 16.11.2018 №, форми «ПС» від 16.11.2018 №, форми «Р» від 16.11.2018 №.

Ухвалою судді Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 липня 2021 року відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження.

Законом України від 13.12.2022 №2825-IX Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду (далі - Закон № 2825-IX) ліквідовано вказаний адміністративний суд. Так, відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону №2825-IX з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя. Інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом України Про внесення зміни до пункту 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду щодо забезпечення розгляду адміністративних справ, але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України.

Окружний адміністративний суд міста Києва супровідним листом від 22.02.2024 №03-19/6501/24 Про скерування за належністю справи на виконання положень п.2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону №2825-ІХ надіслав адміністративну справу №640/18364/21 до Київського окружного адміністративного суду. У подальшому Київський окружний адміністративний суд на виконання Закону України Про внесення зміни до пункту 2 розділу ІІ прикінцеві та перехідні положення Закону України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду та відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 №399, передав судові справи Волинському окружному адміністративному суду.

Справа надіслана Київським окружним адміністративним судом до Волинського окружного адміністративного суду для розгляду та надійшла до суду 27.02.2025, що підтверджується даними реєстрації на вхідному штампі за вхідним №9883/25.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 03 березня 2025 року прийнято до провадження адміністративну справу №640/18364/21 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень; розгляд справи ухвалено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін суддею одноособово.

21 березня 2025 року на адресу суду надійшло клопотання представника Головного управління ДПС у м. Києві про залишення позову без розгляду, яке мотивоване тим, що Оскаржувані рішення винесені на підставі акту від 30.10.2018 №4293/26-15-42-02- 30/ «Про результати документальної позапланової невиїзної перевірки з питань дотримання вимог своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податку на доходи фізичних осіб та військового збору з отриманого доходу у вигляді додаткового блага ОСОБА_1 за період з 01.01.2017 по 31.12.2017». На підставі Акту перевірки складено податкові повідомлення-рішення від 16.11.2018 №, №, № та №, які надіслано на адресу позивача 16.11.2018 рекомендованим поштовим відправленням з повідомленням про вручення №384, яке вручено особисто ОСОБА_1 21.11.2018 року, отже процесуальний строк слід обраховувати з цієї дати.

Відтак, згідно з вищевикладеним представник відповідача просив позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень залишити без розгляду.

Аналізуючи клопотання представника відповідача та матеріали справи, суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до частин першої, другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із частиною шостою статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач оскаржує податкові повідомлення рішення зокрема, форми «Р» від 16.11.2018 №, форми «ПС» від 16.11.2018 №, форми «ПС» від 16.11.2018 №, форми «Р» від 16.11.2018 №.

Верховний суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у Постанові від 27.01.2023 в справі №160/11673/20 зазначив, що стаття 122 КАС України встановлює загальний строк звернення до адміністративного суду у публічно-правових спорах. Водночас, вона передбачає можливість встановлення строків звернення до адміністративного суду іншими законами.

Однак, відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 26 листопада 2020 року у справі № 500/2486/19, ПК України не містить норм, які б визначали процесуальний строк звернення до суду з позовом у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження).

Судова палата вважає, що у випадку відсутності правового регулювання у спеціальному законодавстві, застосуванню підлягають загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів, які встановлені КАС України.

Згідно з абзацом першим частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З метою забезпечення єдиної правозастосовчої практики під час судового розгляду відповідних спорів у справах, у яких позивачами не використовувалась процедура адміністративного оскарження рішень податкового органу про нарахування грошових зобов`язань, та у розвиток правового підходу, викладеного у постанові Верховного Суду від 26 листопада 2020 року у справі №500/2486/19, судова палата відступає від висновку Верховного Суду, викладеного у постановах від 3 квітня 2018 року у справі №826/5325/17, від 23 травня 2018 року у справі №803/728/17, від 18 червня 2018 року у справі № 805/1146/17-а та вважає за необхідне сформулювати такий правовий висновок.

Процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 КАС України - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Судова палата вважає, що такий висновок не суперечить пункту 56.18 статті 56 ПК України, який закріплює право на звернення до суду з позовом у будь-який момент після отримання такого рішення, але при реалізації цього права має враховуватися строк давності.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що строк звернення до суду з цим позовом визначається статтею 122 КАС України і становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Позивач оскаржує податкові повідомлення рішення зокрема, форми «Р» від 16.11.2018 №, форми «ПС» від 16.11.2018 №, форми «ПС» від 16.11.2018 №, форми «Р» від 16.11.2018 №, в той час, як з позовом ОСОБА_1 звернулася 30.06.2021 року, що підтверджується відбитком штемпеля на конверті, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду.

Водночас, позивачем надано до суду клопотання про поновлення строку звернення до суду, яке мотивоване тим, що про оскаржувані податкові повідомлення-рішення позивачу стало відомо 25.05.2021 року з відповіді відповідача на клопотання про надання доказів, сереж якого надано: акт про результати документальної позапланової невиїзної перевірки від 30.10.2018 року; оскаржувані податкові повідомлення-рішення форми «Р» від 16.11.2018 №, форми «ПС» від 16.11.2018 №, форми «ПС» від 16.11.2018 №, форми «Р» від 16.11.2018 №; розрахунки штрафних санкцій та докази їх отримання позивачем.

З урахуванням вищевикладеного просив поновити строк звернення до суду з даним позовом.

Суд проаналізувавши клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду, дійшов висновку, що останнє слід відхилити з огляду на те, що відповідно до рекомендованого поштового відправлення з повідомленням про вручення №384 від 16.11.2018 вбачається, що про оскаржувані податкові повідомлення-рішення стало відомо 21.11.2018, тому у задоволенні клопотання позивача про поновлення строк звернення до суду з цих підстав слід відмовити.

Статтею 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Системний аналіз положень статті 123 КАС України дає підстави для висновку, що звернення до адміністративного суду з позовом після закінчення строків, установлених законом, не має безумовним наслідком повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду.

Так, статтею 123 КАС України передбачено, що передумовою настання відповідних наслідків для позивача є надання можливості останньому дати змогу подати заяву про поновлення пропущеного строку в разі її неподання, або ж вказати інші причини поважності пропущеного строку, аніж ті, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку та визнані судом неповажними.

Отже, вказані правила процесуального закону щодо надання можливості позивачу подати заяву про поновлення пропущеного строку або вказати інші причини поважності пропущеного строку, слід застосовувати як на стадії відкриття провадження у справі, так і на стадії розгляду справи після відкриття провадження у справі (частини третя та четверта статті 123 КАС України).

Враховуючи викладене вище в сукупності, суд прийшов висновку, що позовну заяву належить залишити без руху та запропонувати позивачу подати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з позовом з обґрунтуванням інших причин поважності пропуску такого строку.

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169, 171, 243, 248, 256, 287 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання представника Головного управління ДПС у м. Києві про залишення позову без розгляду задовольнити частково.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - п`ять днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя Ю.Ю. Сорока