Справа № 520/34110/23
Суддя: Ральченко І.М.
Дата ухвалення: 2025-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 квітня 2025 р. Справа № 520/34110/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Ральченка І.М.

суддів: Чалого І.С. , Катунова В.В.

за участю секретаря судового засідання Кіт Т.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Центральне конструкторське бюро "Протон" на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 25.12.2023, суддя Заічко О.В., по справі № 520/34110/23

за позовом Керівника Слобідської окружної прокуратури міста Харкова в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Центральне конструкторське бюро "Протон"

про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Слобідська окружна прокуратура міста Харкова Харківської області в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області звернулась до суду із позовом, у якому просила:

- визнати протиправною бездіяльність Товариства з обмеженою відповідальністю «Центральне конструкторське бюро «Протон» та зобов`язати привести у належний технічний стан та готовність до укриття населення захисну споруду цивільного захисту (сховище) № 78896, яке знаходиться за адресою: м. Харків, майдан Захисників України, буд. 7/8, з метою використання її за призначенням, а саме:

- виконати табличку позначення захисної споруди та покажчиків маршруту до неї відповідно зразку, наведеному у додатку 1 до Вимог з питань використання та обліку фонду захисних споруд цивільного захисту;

- забезпечити захисну споруд засобами пожежогасіння, відповідно до вимог Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України, від 30.12.2014 №1417, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за №252/26697;позначити місця розташування первинних засобів пожежогасіння, позначити і освітити план евакуації із захисної споруди;

- утримувати захисну споруду, її комунікацію, інженерні мережи, інженерне та спеціальне обладнання, системи життєзабезпечення у належному технічному стані, утримання та експлуатацію обладнання здійснити згідно з вимогами та рекомендаціями, визначеними технічною документацію на них, а також відповідними нормами і правилами;

- захистити захисну споруду від підтоплення і затоплення ґрунтовими, поверхневими, технологічними та стічними водами;

- здійснити експлуатацію та утримання електрообладнання захисної споруди відповідно до вимог чинного законодавства у сфері влаштування електроустановок. Усі розетки, установлені у спорудах фонду захисних споруд обладнати трафаретними позначеннями: «Радіо», «Телефон», « 220В» (на стіні або у вигляді табличок). Не допускати використання люмінесцентних ламп, не допусками улаштування розеток та вимикачів на горючій основі. Недопусками з`єднання, відгалуження та окінцування жил проводів і кабелів не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;

- утримувати системи водопостачання і каналізації захисної споруди у справному стані, захистити від корозії;

- зберігати другий комплект ключем від захисної споруди(в опечатаному вигляді) у посадової особи , або у структурному підрозділі балансоутримувача, що працює в цілодобовому режимі (місце знаходження і телефон цієї посадової особи зазначити на вхідній таблиці);

- забезпечити належний стан оголовків повітря захисних каналів, очистити їх від сміття і сторонніх предметів, перевірити справність противибухових пристроїв, надійність їхнього кріплення, змастити металеві частини інгібованим мастилом;

- відкрити та не допускати закриття захисно-герметичних і герметичних дверей в період невикористання захисної споруди за призначенням;

- здійснювати обслуговування і ремонт захисних пристроїв відповідно до порядку та рекомендації технічної документації заводу виробника, або згідно додатків 2-3 до Вимог;

- забезпечити під час утримування та експлуатації сховища його температурно-вологісний режим, який запобігає утворенню у захисній споруді конденсату;

- утримувати гідроізоляцію, дренаж і вимощення по периметру захисної споруди у справному стані (допускаються незначні підтікання), вжити заходів, щодо відновлення гідроізоляційних властивостей захисної споруди;

- здійснити поточний ремонт зовнішнього гідроізоляційного шару;

- забезпечити герметичність з`єднань гідропроводів;

- провести контрольну перевірку ФП, ви рішити питання, щодо заміни або продовження терміну придатності ФП;

- провести обслуговування противибухових пристроїв (УЗС 8) , установлених на системах вентиляції; пружини та осі лопатей, інші металеві рухомі частини таких пристроїв двічі на рік змащувати інгібованим мастилом;

- провести маркування та пронумерування клапанів надмірного тиску і герметичних клапанів;

- баки (ємності) для питної води виконати проточними, обладнати покажчиками води, провести їх обстеження та ремонт, забезпечити нормативні якість води згідно з вимогами Державних санітарних норм та правил «Гігієнічні вимоги до води питної, призначеної для споживання людиною», затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України, від 12.05.2010р. №400, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 01.07.2010 за №452/17747;

- провести та надати результати лабораторних досліджень якості питної води, що здійснюються в терміни і порядку, визначені Санітарними нормами та ДСТУ 7525:2014 «Вода питна. Вимоги та методи контролювання якості»;

- відремонтувати водонапірну і каналізаційну мережу, встановити фекальні баки;

- провести перевірку на герметичність справність та працездатність обладнання, захисно-герметичних пристроїв сховища;

- провести перевірку герметичності сховища з оформленням довідки про перевірку герметичності сховища згідно з додатком 6 до Вимог;

- провести перевірку справності систем вентиляції, перевірку стану справності вентиляторів припливних і витяжних систем, ФП, РУ, ГК, герметичних з`єднань повітроводів, повітрозабірних і витяжних каналів, проти вибухових пристроїв;

-провести огляди і контрольні перевірки ФП. Результати оглядів і контрольних перевірок якості стану ФП внести у формуляри фільтровентиляційних агрегатів, а також у таблицю контролю якості ФП;

- скласти план приведення захисної споруди в готовність до використання;

- створити формування (ланки або групи), призначити відповідальних осіб, які призначаються для обслуговування захисних споруд у період використання їх за призначенням, а також для здійснення експлуатації і перевірок інженерно-технічного обладнання;

- для ремонту будівельних конструкцій і спеціального обладнання захисної споруди передбачити проведення поточних і капітальних ремонтів;

- провести терміновий ремонт приміщень, які підпали під дію вологи, або агресивного середовища;

- періодичність проведення технічного обслуговування спеціального обладнання захисної споруди здійснити згідно вимог додатку 17 Вимог;

- забезпечити ведення документації захисної споруди, у якій відображаються відомості про терміни і результати проведених оглядів, обстежень та випробувань, проведених технічних обслуговувань, поточних та капітальних ремонтів, тощо;

- укомплектувати захисну споруду необхідним майном на розрахункову чисельність населення що підлягає укриттю, відповідно до переліку майна, необхідного для укомплектування захисної споруди, згідно з додатком 20 до Вимог з питань використання та обліку фонду захисних споруд цивільного захисту. Захисну споруду укомплектувати лікарськими засобами згідно з Переліком лікарських засобів та медичних виробів, для укомплектування запасів медичного майна у захисних спорудах, наведених у додатку 21 до Вимог з питань використання та обліку фонду захисних споруд цивільного захисту.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 25.12.2023 позов задоволено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції при прийнятті рішення норм матеріального та процесуального права та просить скасувати рішення суду першої інстанції. В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає про відсутність в його діях бездіяльності по виконанню припису № 5 від 27.01.2021. Придатність захисної споруди до використання підтверджується вищезазначеними актами № 40/8/3-1835дск від 05.05.2023, № 40/8/3-4990дск від 01.11.2023 та від 14.11.2023. Надані суду акти перевірок, які були проведені після отримання припису № 5 від 27.01.2021, не виявили недоліків в утриманні захисної споруди.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, матеріали справи, доводи апеляційної скарги, дійшла наступних висновків.

Як встановлено судовим розглядом, відповідно до облікової картки захисної споруди сховища № 78896, розташованого за адресою: м. Харків, майдан Захисників України, буд. 7/8, яка прийнята в експлуатацію в 1987, в липні 2021 11 державним пожежно-рятувальний загоном ГУ ДСНС у Харківській області проведено плановий захід державного нагляду щодо дотримання ДП «ЦКБ «Протон» вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки. За результатами вказаного заходу складено Акт № 5 від 27.07.2021, видано ДП «ЦКБ «Протон» припис № 5 від 27.07.2021 про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної небезпеки, у якому визначено перелік порушень вимог законодавства, виявлених органом ДСНС України під час здійснення планової перевірки, а також узгодженою із суб`єктами господарювання строки усунення виявлених порушень. Строк виконання припису встановлено до 27.10.2021.

З метою з`ясування стану усунення недоліків, наведених у приписі, що стосується вказаної захисної споруди окружною прокуратурою направлено запит до Головного управління ДСНС у Харківській області.

Листом Головного управління ДСНС у Харківській області від 26.09.2022 № 65010-2867/6511 на адресу Слобідської окружної прокуратури міста Харкова скеровано акти оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту № 78896 від 27.07.2021, у якому сховище оцінюється як не готове до використання за призначенням.

Листом Головного управління ДСНС у Харківській області від 21.08.2023 № 65020-5307/65103 повідомлено, що виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки до Головного управління не надходило.

Листом Головного управління ДСНС у Харківській області від 21.08.2023 Слобідську окружну прокуратуру міста Харкова було повідомлено, що Головним управлінням заходи судового захисту з метою визначення протиправною бездіяльність балансоутримувача споруди цивільного захисту з обліковим номером № 78896 та зобов`язання провести у відповідність до вимог чинного законодавства не вживалося та Головне управління немає заперечень щодо звернення Слобідською окружною прокуратурою з позовом до адміністративного суду.

Вважаючи протиправною бездіяльність Товариства з обмеженою відповідальністю «Центральне конструкторське бюро «Протон» щодо неприведення захисної споруди цивільного захисту - сховища № 78896, що перебуває на його балансі в належний технічний стан та готовність до укриття населення, прокурор звернувся до суду з цим позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції зазначив, що не приведення споруди цивільного захисту з обліковим номером № 78896 до стану готовності суперечить інтересам держави у сфері захисту життя населення в умовах збройної агресії Російської Федерації проти України.

Колегія суддів не погоджується із такими висновками з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Ключовим питанням у цій справі є наявність або відсутність у Слобідської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області права на звернення до суду з позовом в інтересах держави.

Відповідно до п. 3 ст. 131-1 Конституції України, в Україні діє прокуратура, яка серед іншого, здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно зі ст. 46 КАС України, сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Позивачем в адміністративній справі можуть бути громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, підприємства, установи, організації (юридичні особи), суб`єкти владних повноважень. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Згідно з ч. 3-5 ст. 53 КАС України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Отже, прокурор у визначених законом випадках наділений повноваженнями здійснювати представництво інтересів держави або конкретної особи шляхом звернення до суду з позовом, якщо таке представництво належним чином обґрунтоване.

Виключними випадками, за умови настання яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття «інтерес держави».

У Рішенні Конституційного Суду України від 8 квітня 1999 року №3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття «інтереси держави», висловив міркування, згідно з яким інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (пункт 3).

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте, держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

Отже, системне тлумачення вказаних приписів дозволяє дійти висновку, що стаття 53 КАС України вимагає вказувати в адміністративному позові, скарзі чи іншому процесуальному документі докази на підтвердження підстав заявлених позовних вимог із зазначенням, у чому саме полягає порушення інтересів держави, та обставини, що зумовили необхідність їх захисту прокурором.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 2 Закону України від 14 жовтня 2014 року №1697-VII «Про прокуратуру» (далі - «Закон України «Про прокуратуру») визначено, що на прокуратуру покладається функція представництва інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених цим Законом.

Згідно з ч. 3 ст. 23 указаного Закону, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Аналіз положень частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; 2) у разі відсутності такого органу.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

«Нездійснення захисту» виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

«Здійснення захисту неналежним чином» виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

«Неналежність» захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Колегія суддів звертає увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, зокрема, замінює відповідного суб`єкта владних повноважень в судовому провадженні у разі, якщо той всупереч закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести, а суд перевірити, причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією, викладеною Верховним Судом у постановах від 25.04.2018 у справі №806/1000/17, від 19.07.2018 у справі №822/1169/17, від 13.05.2021 у справі №806/1001/17 та Великою Палатою Верховного Суду від 13.02.2019 у справі №826/13768/16, від 26.05.2020 у справі №912/2385/18.

Своє право на звернення до суду з цим позовом Слобідська окружна прокуратура міста Харкова Харківської області обґрунтовує невиконанням та порушенням законодавства України в сфері цивільного захисту, що призводить до порушення державних інтересів та встановлених державних гарантій по забезпеченню конституційних прав громадян на захист життя в умовах збройної агресії російської федерації проти України.

Колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 8 ст. 32 Кодексу цивільного захисту України утримання захисних споруд цивільного захисту у готовності до використання за призначенням здійснюється суб`єктами господарювання, на балансі яких вони перебувають (у тому числі споруд, що не увійшли до їх статутних капіталів у процесі приватизації (корпоратизації), за рахунок власних коштів.

Контроль за готовністю захисних споруд цивільного захисту до використання за призначенням забезпечує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, спільно з відповідними органами та підрозділами цивільного захисту, місцевими державними адміністраціями (ч. 15 ст. 32 Кодексу цивільного захисту України).

Згідно із п. 3 «Порядку створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10 березня 2017 року №138 (далі - Порядок № 138), балансоутримувач захисної споруди - власник захисної споруди або юридична особа, яка утримує її на балансі.

Утримання фонду захисних споруд у готовності до використання за призначенням здійснюється їх балансоутримувачами (пункт 9 Порядку № 138).

Здійснення контролю за готовністю захисних споруд цивільного захисту до використання за призначенням забезпечує ДСНС разом з відповідними органами та підрозділами цивільного захисту, місцевими держадміністраціями (пункт 12 Порядку № 138).

Вимоги щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту затверджені наказом МВС України від 9 липня 2018 року №579 (далі - Наказ № 579).

Споруди фонду захисних споруд мають утримуватися та експлуатуватися у стані, що дозволяє привести їх у готовність до використання за призначенням у визначені законодавством терміни (п. 1 розділу ІІ Наказу № 579). Споруди фонду захисних споруд, їх комунікації, інженерні мережі, інженерне та спеціальне обладнання, системи життєзабезпечення (далі - обладнання споруд фонду захисних споруд) мають утримуватися в належному технічному стані. Утримання та експлуатація обладнання споруд фонду захисних споруд здійснюються згідно з вимогами і рекомендаціями, визначеними технічною документацією на них, а також відповідними нормами і правилами (пункт 7 розділу ІІ Наказу №579).

Пунктом 1 «Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій», затвердженого постановою КМ України від 16 грудня 2015 року №1052 (далі - Положення №1052) встановлено, що Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Згідно із пунктом 3 Положення №1052 основними завданнями ДСНС є:

1) реалізація державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності;

2) здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

Відповідно до пункту 4 Положення №1052 ДСНС відповідно до покладених на неї завдань, зокрема:

- здійснює заходи щодо створення, утримання та реконструкції фонду захисних споруд цивільного захисту, ведення їх обліку, забезпечує разом з відповідними органами та підрозділами цивільного захисту, місцевими держадміністраціями здійснення контролю за готовністю зазначених споруд до використання за призначенням;

- здійснює заходи щодо впровадження інженерно-технічних заходів цивільного захисту, готує пропозиції щодо віднесення населених пунктів та об`єктів національної економіки до груп (категорій) із цивільного захисту;

- організовує і здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими держадміністраціями, іншими державними органами та органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання;

- складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається безпосередньо та через територіальні органи до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту;

- застосовує адміністративно-господарські санкції за порушення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки.

Законом України від 21.04.2021 №2228-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування повноважень між центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері цивільного захисту, та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту» із Кодексу цивільного захисту України виключено статтю 67 «Повноваження центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки».

Разом з тим, вказаним законом Кодекс цивільного захисту України доповнено статтею 17-1 Повноваження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, згідно із пунктами 16, 48, 51 якої такий суб`єкт владних повноважень:

- реалізує державну політику з питань створення, утримання та реконструкції фонду захисних споруд цивільного захисту, ведення обліку таких споруд;

- звертається до адміністративного суду щодо допущення уповноважених посадових осіб до проведення планових або позапланових перевірок (у разі їх недопущення з підстав інших, ніж передбачені Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності"), а також щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства з питань пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, у разі якщо такі порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, з інших підстав, визначених законом;

- перевіряє стан дотримання вимог законодавства у сфері цивільного захисту та складає відповідні акти.

Отже, законодавством передбачено право ДСНС, як суб`єкта владних повноважень при застосуванні своєї компетенції, на звернення до суду з позовами про застосування заходів реагування та з інших підстав, визначених законом.

Надання органам ДСНС права звернення до адміністративного суду лише з вимогами про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи суб`єктів господарювання свідчить про виключність судового способу захисту цих суспільних інтересів у випадку створення загрози життю та/або здоров`ю людей, з боку уповноваженого органу.

В інших випадках передбачено застосування заходів адміністративного примусу.

До аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постановах від 3 серпня 2023 року у справі №260/4120/22, від 11 серпня 2023 року у справі №560/10015/22, від 29 серпня 2023 року у справі №160/9125/22, від 5 вересня 2023 року у справі №260/4044/22.

Крім того, колегія суддів зазначає, що керівник прокуратури, вказавши орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах (Головне управління Державної служби з надзвичайних ситуацій у Харківській області), не зазначив причини, які перешкоджають зазначеному уповноваженому органу держави виконувати покладені на нього функції державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України і Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій.

Також, у матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази того, що у спірних правовідносинах органи ДСНС не мали об`єктивної можливості у законодавчо встановленому порядку звернутися до суду з відповідним позовом про застосування заходів реагування для усунення виявлених порушень, а прокурор в межах своєї компетенції реагував щодо вказаного суб`єкта.

Колегія суддів на підставі аналізу зазначених норм законодавства зазначає, що Кодекс цивільного захисту населення України не передбачає повноважень ГУ ДСНС у Харківській області на звернення до суду із заявленими позовними вимогами у якості позивача, тому, прокурором у цій позовній заяві визначено орган, в особі якого він звернувся до суду з цим позовом, який не має права на звернення до суду з ним.

До аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 3 серпня 2023 року у справі №260/4120/22.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності.

Враховуючи викладене, колегія суддів доходить висновку про необхідність залишення позовної заяви прокурора без розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 319 КАС України, судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно статтями 238, 240 цього Кодексу.

Таким чином, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції допустив вищенаведені порушення норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення даної справи, внаслідок чого його рішення підлягає скасуванню з залишенням позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст. ст. 245, 246, 250, 315, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Центральне конструкторське бюро "Протон" - задовольнити частково.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 25.12.2023 по справі № 520/34110/23 - скасувати.

Адміністративний позов Слобідської окружної прокуратури міста Харкова в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Центральне конструкторське бюро "Протон" про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя І.М. Ральченко
Судді І.С. Чалий В.В. Катунов
Постанова складена в повному обсязі 22.04.25.