Справа № 420/3078/25
Суддя: Василяка Д.К.
Дата ухвалення: 2025-04-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/3078/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2025 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Василяки Д.К. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції про визнання протиправними та скасування пунктів довідки, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшла справа за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції, в якому позивач просить:

визнати протиправними та скасувати пункт 1, п.п. 2.3 пункту 2, п.п. 4.1, 4.2, 4.3, 4.4, 4.5, 4.6 пункту 4, п.п. 5.1 пункту 5, п. 6 у розділі 3.1 (ІІІ. Описова частина) довідки про результати проведення повної перевірки щорічної декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2022 рік, поданої ОСОБА_1 , депутатом Одеської обласної ради, від 03.01.2025 №10/25;

визнати протиправним та скасувати розділ 3.5 (ІІІ. Описова частина) довідки про результати проведення повної перевірки щорічної декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2022 рік, поданої ОСОБА_1 , депутатом Одеської обласної ради, від 03.01.2025 №10/25;

визнати протиправними та скасувати розділи 4.1, 4.5 (IV. Висновки) довідки про результати проведення повної перевірки щорічної декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2022 рік, поданої ОСОБА_1 , депутатом Одеської обласної ради, від 03.01.2025 №10/25;

зобов`язати Національне агентство з питань запобігання корупції відобразити на сайті довідку від 03.01.2025 № 10/25 про результати проведення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щорічної за 2022 рік (виправленої), поданої ОСОБА_1 , депутатом Одеської обласної ради, з урахуванням висновків суду у цій справі.

В обґрунтування позовних вимог та відповіді на відзив зазначено, що ОСОБА_1 24.01.2024 року подав декларацію особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щорічну (виправлену) за 2022 рік як депутат Одеської обласної ради. 01.11.2024 на ім`я ОСОБА_1 надійшов запит Національного агентства з питань запобігання корупції (далі НАЗК) № 42-01/82641-24 про надання пояснень та документів. 14.11.2024 ОСОБА_1 надав письмові пояснення на запит НАЗК від 01.11.2024 з доданими документами та роз`ясненнями на їх підтвердження. 03.01.2025, після отримання НАЗК пояснень ОСОБА_1 , уповноваженою особою НАЗК головним спеціалістом другого відділу Управління проведення повних перевірок Іваном Мащенко складено довідку № 10/25 про результати проведення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щорічної за 2022 рік, поданої ОСОБА_1 , депутатом Одеської обласної ради. У розділі «IV.Висновки» зазначено: « 4.1. За результатами повної перевірки декларації щорічної за 2022 рік, унікальний ідентифікатор документа 866a18cb-7f61-4f22-b00e-e6bfebc0c606, поданої ОСОБА_1 , депутатом Одеської обласної ради, встановлено, що суб`єкт декларування при поданні декларації зазначив недостовірні відомості (п. 1, п.п. 5.1 5.3 п. 5, п. 6 розділу 3.1 Довідки), чим не дотримав вимог пп. 1, 8, 8-1 ч. 1 ст. 46 Закону. Недостовірні відомості, зазначені у декларації, відрізняються від достовірних на загальну суму 1 806 168,68 грн. (п.п. 5.1 5.3 п. 5 розділу 3.1 Довідки), що становить розмір від 500 до 2 000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на дату подання декларації. Крім того, суб`єкт декларування вказав у декларації неточні відомості (п. 2, п. 4 розділу 3.1 Довідки), та відомості, які не вдалось перевірити (п. 3 розділу 3.1 Довідки), чим не дотримав вимог пп. 2, 7 ч. 1 ст. 46 Закону. У діях суб`єкта декларування встановлено ознаки правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366-2 Кримінального кодексу України. 4.2. Точність оцінки задекларованих активів відповідає даним, отриманим з наявних джерел. 4.3. За наявною інформацією ознак порушень вимог ст. 23 Закону не встановлено. Правові підстави для перевірки дотримання суб`єктом декларування вимог ст. 25 Закону відсутні. 4.4. Ознак незаконного збагачення не встановлено. 4.5. Встановлено ознаки необґрунтованості активів. 4.6. Повідомити суб`єкта декларування про результати проведення повної перевірки декларації. 4.7. Уповноваженій особі Національного агентства вжити заходів для створення в Реєстрі можливості подання суб`єктом декларування декларації з достовірними відомостями. 4.8. Уповноваженій особі оприлюднити цю Довідку на офіційному вебсайті Національного агентства». Д24.01.2025 ОСОБА_1 подав виправлену декларацію, в якій виправив технічні та арифметичні помилки та з урахуванням наданих пояснень. Разом з тим, в іншій частині, позивачем декларація не виправлялась відповідно до вимог НАЗК, оскільки Позивач вважає, що в цій частині, твердження та висновки Відповідача не мають законного та належного правового обґрунтування, а відтак відсутні підстави для внесення відомостей до декларації особи за 2022 рік відображених у Довідці НАЗК. Позивач не погоджується з довідкою № 10/25 та з висновками зробленими в ній у зв`язку із чим звернувся до суду з даним позовом.

Згідно протоколу автоматизованої системи від 30.01.2025 справа №420/3078/25 передана судді Марину П.П.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 03.02.2025 року задоволено заяву судді Марина П.П. про самовідвід. Відведено головуючого суддю Марина П.П. від розгляду адміністративної справи №420/3078/25 за позовом ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції про визнання протиправними та скасування пунктів довідки, зобов`язання вчинити певні дії. Адміністративну справу №420/378/25 передано до відділу надання судово-адміністративних послуг та аналітичної роботи (канцелярія) Одеського окружного адміністративного суду для визначення головуючого судді у справі в порядку, встановленому ч.1 ст.31 КАС України..

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу справи між суддями Одеського окружного адміністративного суду від 04.02.2025 року, адміністративна справа №420/3078/25 була передана на розгляд судді Одеського окружного адміністративного суду Василяці Д.К.

Ухвалою суду позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі; вирішено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Ухвалою суду від 26.03.2025 року відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження у справі.

Від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву та заперечення на відповідь на відзив в яких просив відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 . Відповідач зазначив, що відповідно до протоколу автоматизованого розподілу обов`язків з проведення перевірок від 16.08.2024 Національним агентством проведено повну перевірку декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щорічної за 2022 рік, поданої ОСОБА_1 , депутатом Одеської обласної ради, до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування 24.01.2024. Вказана перевірка проводилась Національним агентством на підставі абз. 3 ч. 11 ст. 513 Закону України «Про запобігання корупції» та п.п. 2 п. 1 розділу V Порядку проведення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого наказом Національного агентства від 29.01.2021 № 26/21 (у редакції наказу Національного агентства від 13.11.2023 № 256/23), який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 16.11.2023 за № 1983/41039 (зі змінами). 03.01.2025 за результатами проведення повної перевірки поданої позивачем декларації Національне агентство склало Довідку № 10/25, в якій виклало встановленні в ході її проведення обставини. Так, зі змісту Довідки вбачається, що ОСОБА_1 , при поданні щорічної декларації за 2022 рік вказано недостовірні та неточні відомості, чим не дотримано вимог пп. 1, 2, 7, 8, 81 ч. 1 ст. 46 Закону. Недостовірні відомості, зазначені у декларації, відрізняються від достовірних на загальну суму 1 806 168,68 грн, що становить розмір від 500 до 2 000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на дату подання декларації. Відтак у діях суб`єкта декларування встановлено ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 3662 Кримінального кодексу України.За результатами проведення повної перевірки поданої депутатом Одеської обласної ради ОСОБА_1 щорічної декларації за 2022 рік, встановлено, що суб`єкт декларування зазначив: недостовірні відомості у розділах 2.2 «Інформація про членів сім`ї суб`єкта декларування», 12 «Грошові активи»;. 12.1 «Банківські та інші фінансові установи, у яких відкрито рахунки суб`єкта декларування або членів його сім`ї»; неточні відомості у розділах 3 «Об`єкти нерухомості», 11 «Доходи, у тому числі подарунки» та відомості, які не вдалося перевірити у розділі 6 «Цінне рухоме майно транспортні засоби». Відповідач зауважує, що у розумінні вимог Закону суб`єкт декларування зобов`язаний вчинити всі залежні від нього дії з метою отримання інформації, що підлягає декларуванню, вказати в декларації всю відому йому інформацію, а в частині інформації, яка йому не відома обрати відповідні позначки. Проте, у вказаному випадку Позивач обрав пасивну поведінку та не вчинив необхідних дій з метою відображення у поданій ним декларації достовірних відомостей. Відповідач наголошує, що законодавством передбачено зазначення в декларації виключно достовірних відомостей. Порядок № 26/21 зобов`язує Національне агентство вказувати у Довідці про всі виявлені факти зазначення недостовірних відомостей. У спірних правовідносинах Відповідач реалізував свої повноваження щодо проведення перевірки декларації ОСОБА_1 та сформував за її результатами Довідку, в якій виклав встановлені недостовірні відомості. Незгода Позивача з результатами проведення повної перевірки його декларації не може бути правовою підставою для скасування Довідки Національного агентства в оскаржуваній частині. Відповідач вважає, що наведені Національним агентством факти та обставини беззаперечно доводять, що відповідач не вчиняв по відношенню до позивача жодних протиправних дій. У спірних правовідносинах Національне агентство діяло виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Законом і Порядком № 26/21.

Дослідивши матеріали справи, а також обставини, якими обґрунтовуються вимоги та заперечення проти позову, докази, якими вони підтверджуються, суд встановив наступне: ОСОБА_1 24.01.2024 року подав декларацію особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щорічну (виправлену) за 2022 рік як депутат Одеської обласної ради.

В період з 19.08.2024 по 13.12.2024 уповноваженою особою НАЗК проведена повна перевірка декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щорічної за 2022 рік, унікальний ідентифікатор документа 866a18cb-7f61-4f22-b00e-e6bfebc0c606, поданої ОСОБА_1 , депутатом Одеської обласної ради до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Повна перевірка Декларації Позивача здійснювалась Відповідачем на підставі абз. 3 ч.1 ст.51-3 Закону України «Про запобігання корупції», п.п. 2 п. 1 розділу V Порядку проведення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого наказом Національного агентства від 29.01.2021 № 26/21 (зі змінами).

За результатами повної перевірки Декларації позивача складено Довідку №10/25 від 03.01.2025 року, в якій встановлено що суб`єкт декларування при поданні декларації зазначив недостовірні відомості (п. 1, п.п. 5.1 5.3 п. 5, п. 6 розділу 3.1 Довідки), чим не дотримав вимог пп. 1, 8, 8 ч. 1 ст. 46 Закону. Недостовірні відомості, зазначені у декларації, відрізняються від достовірних на загальну суму 1806 168,68 грн (п.п. 5.1 - 5.3 п. 5 розділу 3.1 Довідки), що становить розмір від 500 до 2 000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на дату подання декларації. Крім того, суб`єкт декларування вказав у декларації неточні відомості (п. 2, п. 4 розділу 3.1 Довідки), та відомості, які не вдалось перевірити (п. 3 розділу 3.1 Довідки), чим не дотримав вимог пп. 2, 7 ч. 1 ст. 46 Закону.

Позивач не погоджуючись із указаними обставинами звернувся з даним позовом до суду за захистом своїх прав та інтересів.

Конституція України встановлює обов`язок кожного додержуватись Конституції України та законів України, не посягати на права, свободи, честь і гідність інших людей (ч.1 ст.68).

Правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ст.19).

Суб`єкти декларування, порядок подання, вимоги щодо форми та змісту декларації, порядок оприлюднення декларацій, підстави, порядок і черговість проведення повної перевірки декларацій, права та обов`язки НАЗК, передбачені Законом №1700-VII.

Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Однією із основних засад (принципів) адміністративного судочинства відповідно до п.4 ч.3 ст. 2 КАС України є змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі.

Закріплений у ч. 1 ст. 9 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 2 ст. 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень визначає Закон України "Про запобігання корупції" № 1700-VII від 14.10.2014 (далі - Закон № 1700-VII, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) .

Відповідно до частини першої статті 4 Закону № 1700-VII Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство) є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Правову основу діяльності Національного агентства становлять Конституція України, міжнародні договори, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, цей та інші закони України, а також прийняті відповідно до них інші нормативно-правові акти (частина четверта статті 4 Закону № 1700-VII).

Відповідно до частини першої статті 45 Закону № 1700-VII особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а" і "в" пункту 2, пункті 5 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Відповідно до статті 1 Закону №1700 члени сім`ї - це особи, які перебувають у шлюбі, а також їхні діти, у тому числі повнолітні, батьки, особи, які перебувають під опікою і піклуванням, інші особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки (крім осіб, взаємні права та обов`язки яких не мають характеру сімейних), у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі.

Положеннями п.п. "а" п.1 ч.1 ст.3 Закону №1700 передбачено, що суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є особи, особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування Президент України, Голова Верховної Ради України, його Перший заступник та заступник, Прем`єр-міністр України, Перший віце-прем`єр-міністр України, віце-прем`єр-міністри України, міністри, інші керівники центральних органів виконавчої влади, які не входять до складу Кабінету Міністрів України, та їх заступники, Голова Служби безпеки України, Генеральний прокурор, Голова Національного банку України, його перший заступник та заступник, Голова та інші члени Рахункової палати, Уповноважений Верховної Ради України з прав людини, Уповноважений із захисту державної мови, Голова Верховної Ради Автономної Республіки Крим, Голова Ради міністрів Автономної Республіки Крим.

Відповідно до підпункту 7-1 частини першої статті 11 Закону №1700-VIІ, до повноважень Національного агентства належить здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій суб`єктів декларування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя суб`єктів декларування.

За змістом частин першої четвертої статті 51-1 цього ж Закону, Національне агентство проводить щодо декларацій, поданих суб`єктами декларування, такі види контролю: 1) щодо своєчасності подання; 2) щодо правильності та повноти заповнення; 3) логічний та арифметичний контроль.

Національне агентство проводить повну перевірку декларацій відповідно до цього Закону.

Порядок проведення передбачених цієї статтею видів контролю, а також повної перевірки декларації визначається Національним агентством.

Проведення контролю та перевірки декларацій, а також рішення, прийняті за їхніми результатами, не перешкоджають проведенню досудового розслідування та судового провадження у порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України.

Відповідно до статті 51-3 Закону №1700-VІІ, повна перевірка декларації полягає у з`ясуванні достовірності задекларованих відомостей, точності оцінки задекларованих активів, перевірці на наявність конфлікту інтересів та ознак незаконного збагачення чи необґрунтованості активів і може проводитися у період здійснення суб`єктом декларування діяльності, пов`язаної з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, а також протягом трьох років після припинення такої діяльності.

Повній перевірці підлягають декларації службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, суб`єктів декларування, які займають посади, пов`язані з високим рівнем корупційних ризиків, перелік яких затверджується Національним агентством.

Повній перевірці також підлягають декларації, подані іншими суб`єктами декларування, у разі виявлення в них невідповідностей за результатами логічного та арифметичного контролю.

Національне агентство проводить повну перевірку декларації на підставі інформації, отриманої від фізичних та юридичних осіб, із медіа та інших джерел, про можливе відображення у декларації недостовірних відомостей.

Національне агентство визначає порядок відбору декларацій для проведення повної перевірки та черговість такої перевірки на підставі оцінки ризиків, а також порядок автоматизованого розподілу обов`язків з проведення повної перевірки між уповноваженими особами Національного агентства.

Національне агентство за допомогою програмних засобів Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, забезпечує ведення черги декларацій, відібраних для проведення їх повної перевірки, та інформує суб`єкта декларування про включення поданої ним декларації до зазначеної черги декларацій.

У разі встановлення за результатами повної перевірки декларації відображення у декларації недостовірних відомостей Національне агентство письмово повідомляє про це керівника відповідного державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, в якому працює відповідний суб`єкт декларування, та спеціально уповноважені суб`єкти у сфері протидії корупції.

У разі виявлення за результатами повної перевірки декларації ознак необґрунтованості активів Національним агентством надається можливість суб`єкту декларування протягом десяти робочих днів надати письмове пояснення за таким фактом із відповідними доказами. У разі ненадання суб`єктом декларування у зазначені строки письмових пояснень і доказів чи надання не в повному обсязі Національне агентство інформує про це Національне антикорупційне бюро України та Спеціалізовану антикорупційну прокуратуру.

Суб`єкт декларування має право ознайомитися з усіма матеріалами повної перевірки щодо себе за результатами її проведення. Копії матеріалів повної перевірки надаються Національним агентством на письмовий запит суб`єкта декларування протягом семи робочих днів з дня його отримання.

Повна перевірка декларації проводиться в частині об`єктів декларування, не охоплених повною перевіркою декларацій відповідного суб`єкта декларування за попередні періоди, крім випадків, коли Національне агентство отримало нову інформацію про об`єкт, який перевірявся, або коли наявні нові джерела інформації, що не були відомі чи не були доступні Національному агентству під час проведення попередньої повної перевірки.

Процедура проведення повної перевірки декларації, передбачена Порядком проведення повної перевірки декларації, особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженим наказом НАЗК від 29.01.2021 №26/21, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 05.02.2021 №158/35780 (далі Порядок №26/21).

Пункт 1 розділу ІІІ Порядку №26/21, передбачає, що складовими предмета повної перевірки декларації є: 1) з`ясування достовірності задекларованих відомостей; 2) з`ясування точності оцінки задекларованих активів; 3) перевірка на наявність конфлікту інтересів; 4) перевірка на наявність ознак незаконного збагачення чи необґрунтованості активів.

З пп.2 п.1 розд. V Порядку №26/21 вбачається, що повна перевірка проводиться щодо декларацій, відібраних Національним агентством у порядку черговості на підставі оцінки ризиків, у тому числі, якщо у декларації, поданій іншим суб`єктом декларування, виявлено невідповідності (ризики) за результатами логічного та арифметичного контролю, крім декларації, щодо якої наявна довідка про результати проведення автоматизованої перевірки декларації.

Згідно із п.2 розд.VІ Порядку №26/21, У разі наявності однієї з підстав, зазначеної у пункті 1 цього розділу, відібрані Національним агентством декларації для проведення повної перевірки автоматизовано розподіляються уповноваженим особам. Якщо повна перевірка стосується декларації суб`єкта декларування, щодо інших декларацій якого у цей час проводиться повна перевірка, то нова перевірка розподіляється уповноваженій особі, яка проводить перевірку інших декларацій такого суб`єкта декларування.

Пункт 3 розділу V Порядку №26/21, передбачає, що Національне агентство під час проведення повної перевірки проводить перевірку відомостей, які зазначені або повинні бути зазначені в декларації відповідно до статті 46 Закону, з урахуванням складових предмета повної перевірки, що визначені в пункті 1 розділу III цього Порядку. Щодо декларації, стосовно якої сформовано довідку про результати проведення автоматизованої перевірки декларації, відібраної для проведення повної перевірки відповідно до підпункту 3 пункту 1 цього розділу, проводиться повна перевірка відомостей, які зазначені або повинні бути зазначені в декларації відповідно до статті 46 Закону, з урахуванням складових предмета повної перевірки, що визначені в пункті 1 розділу III цього Порядку. Проведення такої перевірки не вважається повторною перевіркою.

Пункт 4 розділу V Порядку №26/21, визначає, що повна перевірка декларації передбачає такі дії:

1) аналіз відомостей про об`єкти декларування та їх порівняння з відомостями з реєстрів, банків даних, інших інформаційно-комунікаційних та довідкових систем, у тому числі тих, що містять інформацію з обмеженим доступом, держателем (адміністратором) яких є державні органи, органи місцевого самоврядування, відкритих баз даних, реєстрів іноземних держав, із судових рішень, які набрали законної сили, індивідуально-правових актів, інших джерел, що можуть містити інформацію про об`єкти декларування;

2) створення, збирання, одержання, використання та інша обробка документів чи інформації, у тому числі з обмеженим доступом, у тому числі за допомогою автоматизованих засобів, яка є необхідною для повної перевірки, з використанням джерел інформації, визначених у цьому Порядку;

3) звернення у разі необхідності до посадових та службових осіб державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання незалежно від форми власності та їх посадових осіб, громадян та їх об`єднань для отримання письмових пояснень, їх розгляд і врахування з огляду на іншу отриману інформацію під час проведення повної перевірки відповідно до цього Порядку;

4) звернення у разі необхідності до суб`єкта декларування для отримання пояснень та копій підтвердних документів, їх розгляд і врахування з огляду на іншу отриману інформацію під час проведення повної перевірки відповідно до цього Порядку.

Пунктом 5 розділу V Порядку №26/21 унормовано, що під час повної перевірки Національне агентство використовує такі джерела інформації:

1) відомості, отримані з інформаційно-комунікаційних і довідкових систем, реєстрів, банків даних, у тому числі тих, що містять інформацію з обмеженим доступом, держателем (адміністратором) яких є державні органи або органи місцевого самоврядування, а також відомості з реєстрів, відкритих баз даних, реєстрів іноземних держав, судових рішень, які набрали законної сили, індивідуально-правових актів, інших джерел, що можуть містити інформацію, яка має відображатись у декларації;

2) документи та/або інформація, що надані суб`єктом декларування, стосовно якого проводиться перевірка, з власної ініціативи чи за запитом Національного агентства щодо документального підтвердження або пояснення зазначених у декларації відомостей, а також законності джерел отриманих доходів;

3) документи та/або інформація, у тому числі з обмеженим доступом, що надходять (отримані) від державних органів, органів місцевого самоврядування, нотаріусів, суб`єктів господарювання незалежно від форми власності та їх посадових осіб, спеціалістів, експертів, громадян та їх об`єднань, а також від державних та інших компетентних органів влади іноземних держав;

4) відомості із медіа, мережі «Інтернет», інших джерел інформації, які стосуються конкретного суб`єкта декларування та/або членів його сім`ї, містять інформацію про ринкову вартість (ціну) об`єктів декларування та інші фактичні дані, що можуть бути перевірені;

5) всі наявні в Національному агентстві відомості, у тому числі:

отримані Національним агентством під час проведення перевірок інших декларацій, поданих суб`єктом декларування та/або членами його сім`ї, іншими особами;

зібрані під час здійснення контролю декларацій за допомогою програмних засобів Реєстру, моніторингу способу життя суб`єкта декларування, спеціальної перевірки;

зібрані в результаті розгляду повідомлень викривачів, інших суб`єктів звернення;

отримані під час реалізації повноважень щодо моніторингу та контролю за виконанням актів законодавства з питань етичної поведінки, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та прирівняних до них осіб, а також контролю за дотриманням вказаними особами обмежень щодо запобігання корупції;

6) інформація та/або документи, отримані від правоохоронних органів, у тому числі з матеріалів кримінальних проваджень, дозвіл на використання яких та посилання у документах Національного агентства на які наданий слідчим, детективом або прокурором відповідно до вимог Кримінального процесуального кодексу України.

Пункт 6 Порядку №26/21, передбачає, що у разі неможливості встановлення вартості незадекларованих активів з джерел, визначених у підпунктах 1-3, 5, 6 пункту 5 цього розділу, Національне агентство відповідно до законодавства може залучити спеціалістів та експертів.

Пункт 7 Порядку №26/21, передбачає, що у разі неможливості одержання у межах строку проведення повної перевірки відомостей, необхідних для її проведення, Національне агентство проводить повну перевірку відповідно до наявних у нього відомостей, про що зазначається у довідці про результати проведення повної перевірки декларації. Відомості, зазначені у декларації, які не були перевірені з підстав, зазначених в абзаці першому цього пункту, не вважаються такими, що були перевірені.

Згідно із п.8 розд. V Порядку №26/21, з метою проведення повної перевірки уповноважена особа має право направляти запити про надання документів чи інформації, у тому числі з обмеженим доступом, до державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, нотаріусів, суб`єктів господарювання незалежно від форми власності та їх посадових осіб, спеціалістів, експертів, громадян та їх об`єднань. Зазначені суб`єкти зобов`язані надати запитувані Національним агентством документи (копії документів) чи інформацію упродовж 10 робочих днів з дня одержання запиту. Під час проведення повної перевірки уповноважена особа має право вимагати та одержувати документи (копії документів) та інформацію щодо відомостей, які зазначені або повинні бути зазначені суб`єктом декларування у відповідних розділах декларації відповідно до Закону та необхідні для проведення повної перевірки, у тому числі для з`ясування дотримання суб`єктом декларування вимог статей 23, 25 Закону, а також перевірки на точність оцінки задекларованих активів, незаконного збагачення чи необґрунтованості активів.

Відповідно до п.9 розд. V Порядку №26/21, інформацію, що містить банківську таємницю та необхідна для повної перевірки, уповноважена особа отримує в порядку, визначеному законодавством.

Пунктом 13 розділу V Порядку №26/21 передбачено, що Національне агентство має право направляти запити на отримання від державних та інших компетентних органів влади іноземних держав інформації, що необхідна для проведення повної перевірки. Такий запит направляється за підписом Голови Національного агентства чи заступника Голови Національного агентства. З метою проведення повної перевірки уповноважена особа має право отримувати інформацію з відкритих баз даних, реєстрів іноземних держав.

Пункт 11 розділу V Порядку №26/21 унормовує, що повна перевірка декларації проводиться в частині об`єктів декларування, не охоплених повною перевіркою декларацій відповідного суб`єкта декларування за попередні періоди, крім випадків, коли Національне агентство отримало нову інформацію про об`єкт, який перевірявся, або коли наявні нові джерела інформації, що не були відомі чи не були доступні Національному агентству під час проведення попередньої повної перевірки.

Пункт 12 Порядку №26/21, визначає, що достовірність задекларованих відомостей перевіряється шляхом порівняння зазначених у декларації відомостей з даними, отриманими Національним агентством під час проведення контролю та повної перевірки.

Пунктом 13 Порядку №26/21 передбачено, що при встановленні точності оцінки задекларованих активів Національне агентство аналізує та порівнює відомості щодо вартості задекларованих активів з ринковою вартістю (ціною) таких або аналогічних активів на дату їх набуття. У разі неможливості самостійного встановлення ринкової вартості (ціни) задекларованих активів на дату їх набуття за наявності обґрунтованих сумнівів щодо точності задекларованих активів, у тому числі з урахуванням отриманої інформації, Національне агентство відповідно до законодавства може залучати спеціалістів та експертів.

Перевірка на точність оцінки здійснюється щодо задекларованих активів:

що належать суб`єкту декларування на праві власності або іншим юридичним чи фізичним особам, якщо Національне агентство встановило ознаки того, що набуття цих активів відбулось за дорученням суб`єкта декларування або суб`єкт декларування може прямо чи опосередковано вчиняти щодо такого активу дії, тотожні за змістом здійсненню права розпорядження;

набутих під час поширення на суб`єктів, зазначених у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону, вимог та обмежень, передбачених статтями 23, 45 Закону.

Згідно з п.16 Порядку №26/21, у разі виявлення Національним агентством під час проведення повної перевірки можливих недостовірних відомостей у декларації, неточної оцінки задекларованих активів, порушення вимог статей 23, 25 Закону, ознак незаконного збагачення чи необґрунтованості активів, а також з метою підтвердження достовірності відомостей, зазначених у декларації, уповноважена особа направляє відповідному суб`єкту декларування запит про надання копій документів, що підтверджують достовірність зазначених у декларації відомостей (за їх наявності) стосовно активів, розміщених за межами України, а також стосовно інших активів, коли інформація про них відсутня у Національного агентства, та пропозицією надати письмові пояснення відповідно до Закону. Такий запит направляється суб`єкту декларування за допомогою програмних засобів Реєстру, чи електронного зв`язку або на поштову адресу у строк не пізніше 15 робочих днів до дня завершення основного або продовженого строку проведення повної перевірки.

Суб`єкт декларування не пізніше ніж на 10 робочий день з дня отримання відповідного запиту Національного агентства зобов`язаний надати або надіслати за допомогою програмних засобів Реєстру, поштового чи електронного зв`язку копії документів, що підтверджують достовірність зазначених у декларації відомостей (за їх наявності), та може надати або надіслати в такий самий спосіб письмові пояснення з питань, зазначених у запиті.

Надані суб`єктом декларування письмові пояснення, копії підтвердних документів є обов`язковими до розгляду Національним агентством під час проведення повної перевірки.

У разі ненадання суб`єктом декларування письмових пояснень, копій підтвердних документів Національне агентство проводить повну перевірку на підставі наявних відомостей.

Надання суб`єктом декларування пояснень, копій підтвердних документів, іншої інформації після завершення строку повної перевірки не є підставою для проведення повторної повної перевірки.

Відповідно до п.1 розд. VІ Порядку №26/21, pа результатами проведення повної перевірки, у тому числі повторної, уповноважена особа складає та підписує довідку про результати проведення повної перевірки декларації (далі - довідка) у двох примірниках, один з яких після погодження відповідно до пункту 3 цього розділу надсилається суб`єкту декларування.

Довідка складається та підписується не пізніше ніж на 10 робочий день з наступного робочого дня після закінчення основного або продовженого строку повної перевірки.

Довідка може бути складена і підписана до закінчення основного або продовженого строку повної перевірки.

Строк складення довідки зупиняється у разі тимчасової непрацездатності, відрядження уповноваженої особи, яка провела повну перевірку, але не більше ніж на 14 днів. У разі відсутності уповноваженої особи більше цього строку, а також у випадках, визначених підпунктом 5 пункту 18 розділу V цього Порядку (крім відпустки уповноваженої особи), довідку складає безпосередній керівник уповноваженої особи не пізніше ніж на 10 робочий день з дня, наступного за днем завершення строку, на який він зупинявся, або за днем настання випадку, визначеного підпунктом 5 пункту 18 розділу V цього Порядку (крім відпустки уповноваженої особи), та погоджує керівник самостійного структурного підрозділу у порядку, визначеному цим розділом

Згідно із п.2 розд. VІ Порядку №26/21, довідка містить таку інформацію: підстави для проведення повної перевірки; дату початку та завершення строку повної перевірки; відомості про результати автоматизованого розподілу (повторного автоматизованого розподілу, якщо він проводився); джерела інформації, що були використані під час проведення повної перевірки; перелік запитів, на які на дату завершення строків проведення повної перевірки не отримано відповіді; виявлені неточні та недостовірні відомості у декларації, неточність оцінки задекларованих активів, встановлені ознаки конфлікту інтересів, незаконного збагачення або необґрунтованості активів, з наведенням відповідного обґрунтування та посиланням на джерела інформації, врахування пояснень суб`єкта декларування (у разі їх надання); висновок за результатами проведення повної перевірки. У довідці також зазначаються відомості, які не були перевірені, із зазначенням причин неможливості проведення їх перевірки.

За змістом п.п.9-11 розд. VІ Порядку №26/21, у разі встановлення за результатами проведення повної перевірки відображення у декларації недостовірних відомостей Національне агентство письмово повідомляє про це керівника відповідного державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, в якому працює відповідний суб`єкт декларування на дату погодження довідки.

На офіційному вебсайті Національного агентства оприлюднюється довідка про результати проведення повної перевірки декларації, у тому числі повторної, упродовж 10 робочих днів з дня її погодження, а також інформація про те, чи було направлено обґрунтований висновок щодо виявлення ознак корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, інші вжиті заходи реагування, крім конфіденційної інформації про фізичну особу та з дотриманням вимог статті 52-1 Закону.

У разі внесення виправлень у довідку відповідний акт оприлюднюється на офіційному вебсайті Національного агентства упродовж 10 робочих днів з робочого дня, наступного за днем його затвердження.

Про необхідність подання декларації з достовірними відомостями відповідно до абзацу другого частини четвертої статті 45 Закону в разі виявлення у декларації недостовірних відомостей Національне агентство повідомляє суб`єкта декларування за допомогою програмних засобів Реєстру або електронного зв`язку.

Відповідно до ч. 1 статті 13 Закону України «Про запобігання корупції» уповноважені особи НАЗК мають право вимагати необхідні документи та іншу інформацію, у тому числі з обмеженим доступом, у зв`язку з реалізацією своїх повноважень; отримувати в межах своєї компетенції письмові пояснення від посадових осіб та службових осіб державних органів, органів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання незалежно від форми власності та їх посадових осіб, громадян та їх об`єднань.

Суд вважає обґрунтованими доводи відповідача, що дії Національного агенства в ході проведення повної перевірки поданої позивачем декларації та складена за її результатами Довідка узгоджуються із вище переліченими вимогами Порядку № 26/21. В межах спірних правовідносин Національне агентство на виконання вищевказаних законодавчих вимог здійснило аналіз значного за обсягом об`єму інформації отриманої з реєстрів, від органів державної влади, банківських установ, самого суб`єкта декларування, що підтверджується змістом складеної ним Довідки та в свою чергу спростовує доводи позивача про недотримання відповідачем встановленого законодавством порядку проведення повної перевірки поданої ним декларації.

Також судом встановлено, що 01.11.2024 на ім`я ОСОБА_1 надійшов запит Національного агентства з питань запобігання корупції № 42-01/82641-24 про надання пояснень та документів. У запиті ставились наступні питання, на які необхідно було надати письмові пояснення: «І. Причин невідображення у декларації наступних відомостей: 1) у розділі 3 «Об`єкти нерухомості» декларації не зазначено відомості, наявні у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному земельному кадастрі, а саме про: - земельну ділянку, на якій розміщений житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який з 22.11.1996 належить Вам на праві власності, та є Вашим фактичним місцем проживання відповідно до пункту 2.1 декларації. 2) у розділі 5 «Цінне рухоме майно (крім транспортних засобів)» декларації, а саме про: - мисливський нарізний карабін марки: BLASER, серії: R8, калібр 308, НОМЕР: R/032458, рік: 2011, який належить Вам на праві власності. Пропонуємо надати документи на підтвердження вартості вказаного об`єкта декларування на дату набуття права або за останньою грошовою оцінкою. ІІ. Встановлених розбіжностей у декларації із відомостями, що містяться у реєстрах, банках даних, інших інформаційно-комунікаційних та довідкових системах: 1) у розділі 3 «Об`єкти нерухомості» декларації, а саме про: - земельну ділянку, загальною площею 1 001 м2, (кадастровий номер :01:002:2397), яка з 25.03.2009 належить Вам на праві власності, у полі «Вартість на дату набуття права або за останньою грошовою оцінкою» обрано позначку (Не застосовується). Разом з тим відповідно до п. 3 договору купівлі-продажу земельної ділянки від 25.03.2009 укладеного Вами, експертна грошова оцінка земельної ділянки становить 155 505,35 гривні. 2) у розділі 11 «Доходи, у тому числі подарунки» декларації, а саме про: - дохід, отриманий Вами як соціальні виплати з відповідних бюджетів від Департаменту праці та соціальної політики Одеської міської ради (), в розмірі 10 528 гривень. Разом з тим відповідно до відомостей ДРФО, розмір вказаного доходу становить 1 495,08 гривні; - дохід, отриманий Вами як сума шкоди, завданої внаслідок Чорнобильської катастрофи від Департаменту праці та соціальної політики Одеської міської ради (), в розмірі 5 864 гривень. Разом з тим відповідно до відомостей ДРФО, розмір вказаного доходу становить 4 665 гривень. ІІІ. Надання документів, що підтверджують внесені Вами дані до декларації про об`єкти декларування, відомості про які відсутні у Національному агентстві: 1) у розділі 3 «Об`єкти нерухомості» декларації, а саме про: - житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який з 22.11.1996 належить Вам на праві власності, Вами не зазначено загальну площу, реєстраційний номер, вартість на дату набуття права або за останньою грошовою оцінкою. Пропонуємо надати підтвердні документи. 2) у розділі 6 «Цінне рухоме майно-транспортні засоби» декларації, а саме про: - причини обрання позначки «Не застосовується» у полі «Вартість на дату набуття права або за останньою грошовою оцінкою» навпроти об`єктів рухомого майна, а саме автомобілів: Ваз 2121, Мitsubishi Pajero 2.8, Toyota Land Cruiser 200, Мitsubishi Pajero 2.5 та причіпу HOBBY 12, які належать Вам на праві власності. Пропонуємо надати підтвердні документи, які містять відомості про вартість вказаних транспортних засобів. 3) у розділі 12 «Грошові активи» декларації, а саме про: - готівкові кошти, наявні у Вас станом на 31.12.2022 у розмірі 749 212 гривень. Пропонуємо надати підтвердні документи щодо джерел їх походження; - грошовий актив у вигляді коштів, позичених третій особі, громадянину України ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 (ІПН НОМЕР_1 ) у розмірі 60 555 180 грн. Прошу надати підтвердні документи на підставі яких внесені відомості до цього розділу декларації 4) у розділі 13 «Фінансові зобов`язання» декларації про: - позику у розмірі 60 555 180 грн; зобов`язуємо надати підтвердні документи щодо дати виникнення зобов`язання, фактично сплаченої суми грошових коштів у звітному періоді, способу оплати (готівковий або безготівковий розрахунок), дати розрахунку (одноразово або частково), повідомити розмір такого боргу станом на 01.01.2022 та 31.12.2022, кінцевий термін його погашення, мета отримання позики, та подальше її використання. Зобов`язуємо також надати інформацію та документи (за наявності): - які підтверджують місце Вашого фактичного проживання та реєстрації у 2022 році (із зазначенням періодів) та станом на 31.12.2022. - відомості щодо фактичного місця проживання та реєстрації у 2022 році ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та вашої доньки ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 - джерел походження грошових коштів, за рахунок яких ОСОБА_5 дочка здійснювала закордоні поїздки протягом 2022 року, якщо Ви чи ОСОБА_3 надавали такі кошти, просимо повідомити розмір наданих коштів; - джерел походження грошових коштів, за рахунок яких ОСОБА_5 дочка придбала рухоме та нерухоме майно (у т.ч. дві квартири, два машиномісця та автомобіль VW Touareg 2021 року випуску (вартість придбання 2 036 000 грн) зокрема у 2022 році. Якщо Вами чи ОСОБА_3 надавалися грошові кошти, просимо повідомити про їх розмір, спосіб (готівковий/безготівковий) та дати передачі, а також на яких умовах (поворотній/безповоротній) ці кошти були надані. - відомості щодо користування Вами прогулянковим судном «Сарепта», 1978 року випуску, зважаючи на видану Вам довіреність на розпорядження вказаним судном протягом більше як половини звітного періоду».

14.11.2024 року ОСОБА_1 надав письмові пояснення на запит НАЗК від 01.11.2024 року з доданими документами та роз`ясненнями на їх підтвердження.

Як встановлено судом з поданої відповіді позивача від 14.11.2024 на запит від 01.11.2024 року зазначено, що у розділі 3 «Об`єкти нерухомості» декларації не зазначено відомості, наявні у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному земельному кадастрі, а саме про: земельну ділянку, на якій розміщений житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який з 22.11.1996 належить Вам на праві власності, та є Вашим фактичним місцем проживання відповідно до пункту 2.1 декларації.

Відповідь: на підставі нотаріально посвідченого договору дарування від 22.11.1996 року, реєстровий № 15618, ОСОБА_1 набув у власність 4 частину житлового будинку з надвірними спорудами розташований за адресою: АДРЕСА_1 , яке має свій вхід. Вказане домоволодіння, розташовано на земельній ділянці, яка не сформована, та не має кадастрового номеру, як на час набуття права власності, так і на час подання Декларації. Відповідно до умов Договору, ОСОБА_1 набув прав власності лише на частину житлового будинку, а не на земельну ділянку. Визначати за собою право власності на той, чи інший об`єкт нерухомості, можливо лише після державної реєстрації права власності на конкретний об`єкт. ОСОБА_1 позбавлений можливості внести відомості про земельну ділянку, на якій розташовано його частину житлового будинку, оскільки земельна ділянка не формована, не виділена внатурі частина земельної ділянки з загальної площі, між іншими співвласниками житлової будівля, так як кожен з співвласників, має свою частину прав власності на нерухоме майно, як об`єкт житла. Після державної реєстрації прав власності на земельну ділянку, що знаходиться під житловим будинком, ОСОБА_1 буде невідкладно відображено відповідні відомості у декларації.

У розділі 5 «Цінне рухоме майно (крім транспортних засобів)» декларації, а саме про: мисливський нарізний карабін марки: BLASER, серії: R8, калібр 308, НОМЕР: R/032458, рік: 2011, який належить Вам на праві власності. Пропонуємо надати документи на підтвердження вартості вказаного об`єкта декларування на дату набуття права або за останньою грошовою оцінкою.

Відповідь: відповідно до Роз`яснень НАЗК від 13.11.2023 року, під рухомим майном слід розуміти будь-які матеріальні об`єкти (речі), які можуть бути переміщені без заподіяння їм шкоди (наприклад, ювелірні вироби, персональні або домашні електронні пристрої, одяг, антикваріат, твори мистецтва, меблі, зброя, тварини тощо).У декларації зазначається все цінне рухоме майно, вартість якого перевищує визначений Законом поріг декларування (100 ПМ) і яке відповідає хоча б одній з таких умов: майно належить на праві власності суб`єкту декларування або члену його сім`ї станом на останній день звітного періоду; майно перебувало у володінні чи користуванні суб`єкта декларування або члена його сім`ї протягом не менше половини днів звітного періоду або станом на останній день звітного періоду (за умови, що право володіння або користування виникло не менше ніж за 30 календарних днів, що передували останньому дню звітного періоду); станом на останній день звітного періоду майно було об`єктом права власності третьої особи, якщо суб`єкт декларування, який є службовою особою, яка займає відповідальне та особливо відповідальне становище, а також обіймає посаду, пов`язану з високим та підвищеним рівнем корупційних ризиків, або член його сім`ї отримував чи мав право на отримання доходу від такого об`єкта або міг прямо чи опосередковано (через інших фізичних або юридичних осіб) вчиняти щодо такого об`єкта дії, тотожні за змістом здійсненню права розпорядження ним. Такі відомості не зазначаються в декларації, якщо відповідні об`єкти належать на праві власності юридичній особі, зазначеній у п. 5-1 ч. 1 ст. 46 Закону, та їх головним призначенням є використання у господарській діяльності такої юридичної особи (додатково див. відповідь на запитання 71 цих Роз`яснень). Якщо достовірна вартість цінного рухомого майна не відома / не може бути відомою та підтвердженою, відомості про такий об`єкт не підлягають декларуванню у розділі 5 «Цінне рухоме майно (крім транспортних засобів)» декларації. (Відповідь на питання № 97). У декларації зазначаються відомості про цінне рухоме майно, вартість якого перевищує 100 ПМ. Щороку розмір порогу для декларування цінного рухомого майна є різним, а тому цінне рухоме майно, вартість якого не перевищує 100 ПМ у відповідному звітному періоді, не підлягає декларуванню. (Відповідь на питання № 99). У зв`язку з цим повідомляю, що мисливський нарізний карабін марки: BLASER, cepiї: R8, калібр 308, НOMEP: R/032458, рік: 2011, який належить ОСОБА_1 було придбано 28.04.2011 року за загальну суму 9640,00 гривень. З урахуванням того, вартість майна не перевищує поріг декларування (100 ПМ), та з урахуванням роз`яснень НАЗК процитованих вище, у ОСОБА_1 відсутній обов`язок з відображення вказаного майна в Декларації. Крім того, варто зауважити, що абзацом 7 пункту 10 розділу 3 Порядку заповнення та подання декларації № 1965/41021 від 13.11.2023 року, встановлено, що проведення оцінки об`єкта декларування з метою заповнення декларації не вимагається.

Щодо розділу «ІІ. Встановлених розбіжностей у декларації із відомостями, що містяться у реєстрах, банках даних, інших інформаційно-комунікаційних та довідкових системах»:

У розділі 3 «Об`єкти нерухомості» декларації, а саме про: земельну ділянку, загальною площею 1001 м 2, (кадастровий номер :01:002:2397), яка з 25.03.2009 належить Вам на праві власності, у полі «Вартість на дату набуття права або за останньою грошовою оцінкою» обрано позначку (Не застосовується). Разом з тим відповідно до п. 3 договору купівлі-продажу земельної ділянки від 25.03.2009 укладеного Вами, експертна грошова оцінка земельної ділянки становить 155 505,35 гривні. Вказана земельна ділянка, дійсно була придбана у 2009 році. Але, державна реєстрація прав власності на неї відбулась у 2013 році, після завершення процедури виділення внатурі частини земельної ділянки, присвоєння самостійного кадастрового номеру земельній ділянці та адреси. У зв`язку з цим, ОСОБА_1 не мав можливості надати відомості про вартість майна, станом на дату державної реєстрації прав власності, та помилково обрав позначку «Не застосовується» замість вказання вартості визначеної в Договорі купівлі-продажу земельної ділянки від 25.03.2009 року. Крім того, варто зауважити, що абзацом 7 пункту 10 розділу 3 Порядку заповнення та подання декларації № 1965/41021 від 13.11.2023 року, встановлено, що проведення оцінки об`єкта декларування з метою заповнення декларації не вимагається. у розділі 11 «Доходи, у тому числі подарунки» декларації, а саме про: дохід, отриманий Вами як соціальні виплати з відповідних бюджетів від Департаменту праці та соціальної політики Одеської міської ради (), в розмірі 10 528 гривень. Разом з тим відповідно до відомостей ДРФО, розмір вказаного доходу становить 1 495,08 гривні; дохід, отриманий Вами як сума шкоди, завданої внаслідок Чорнобильської катастрофи від Департаменту праці та соціальної політики Одеської міської ради (), в розмірі 5 864 гривень. Разом з тим відповідно до відомостей ДРФО, розмір вказаного доходу становить 4 665 гривень.

Відповідь:інформація про отримані доходи, була надана з урахуванням відомостей від Пенсійного фонду України та виписки з карткового рахунку, по фактично отриманим виплатам, оскільки відомості ДРФО не відображають в повному обсязі усі кошти, які фактично було зараховано на рахунок Декларанта за звітний період, в якому ОСОБА_1 також отримував соціальні виплати.

Щодо розділу «Надання документів, що підтверджують внесені Вами дані до декларації про об`єкти декларування, відомості про які відсутні у Національному агентстві»

У розділі 3 «Об`єкти нерухомості» декларації, а саме про: житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який 3 22.11.1996 належить Вам на праві власності, Вам не зазначено загальну площу, реєстраційний номер, вартість на дату набуття права або за останньою грошовою оцінкою. Пропонуємо надати підтвердні документи. На ваш запит надається копія Договору дарування від 22.11.1996 року.

У розділі 6 «Цінне рухоме майно-транспортні засоби» декларації, а саме про: причини обрання позначки «Не застосовується» у полі «Вартість на дату набуття права або за останньою грошовою оцінкою» навпроти об`єктів рухомого майна, а саме автомобілів: Ваз 2121, Mitsubishi Pajero 2.8, Toyota Land 3 Cruiser 200, Mitsubishi Pajero 2.5 та причіпу НОВВУ 12, які належать Вам на праві власності. Пропонуємо надати підтвердні документи, які містять відомості про вартість вказаних транспортних засобів.

Відповідь: перелічені у запиті транспортні засоби купувались більше ніж 7 років тому, та в ОСОБА_1 не збереглось підтвердних документів, щодо їх вартості. Вказувати ринкову ціну ТЗ в даному випадку буде некоректним, оскільки ТЗ були придбані від попередніх власників, та не у новому стані, що фактично призведе до надання недостовірної інформації про їх вартість, оскільки ОСОБА_1 не матиме змоги підтвердити суму шляхом надання аналізу ринкової вартості тотожних ТЗ. Крім того, варто зауважити, що абзацом 7 пункту 10 розділу 3 Порядку заповнення та подання декларації № 1965/41021 від 13.11.2023 року, встановлено, що проведення оцінки об`єкта декларування з метою заповнення декларації не вимагається. Окрім того, їх було придбано до початку компанії з декларування.

У розділі 12 «Грошові активи» декларації, а саме про: готівкові кошти, наявні у Вас станом на 31.12.2022 у розмірі 749 212 гривень. Пропонуємо надати підтвердні документи щодо джерел їх походження; грошовий актив у вигляді коштів, позичених третій особі, громадянину України ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 (ІПН НОМЕР_1 ) у розмірі 60 555 180 грн. Прошу надати підтвердні документи на підставі яких внесені відомості до цього розділу декларації

Відповідь: щодо готівкових коштів, ОСОБА_1 мав власні накопичення за своє життя протягом періоду роботи, також отримує пенсію та соціальні виплати, які за своєю сукупністю надали змогу накопичити готівкові кошти у розмірі 749 212 гривень.

Щодо готівкових коштів, позичених третій особі. 21.02.2015 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладено Договір грошового займу на загальну суму 2000 000 доларів США, строком на 10 місяців. В межах розгляду цивільної справи № 518/275/18, судом вирішено, стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суму запозичених грошових коштів. На підтвердження надаються копії судових рішень.

У розділі 13 «Фінансові зобов`язання» декларації про: позику у розмірі 60 555 180 грн; зобов`язуємо надати підтвердні документи щодо дати виникнення зобов`язання, фактично сплаченої суми грошових коштів у звітному періоді, способу оплати (готівковий або безготівковий розрахунок), дати розрахунку (одноразово або частково), повідомити розмір такого боргу станом на 01.01.2022 та 31.12.2022, кінцевий термін його погашення, мета отримання позики, та подальше її використання.

Відповідь: 01.03.2014 року між ФГ «ВЕСТА-ЮГ» та ОСОБА_1 було укладено договір позики № 01-2024 (грошових коштів), на загальну суму 26 000 000 грн. Відповідно до п. 4.3 Договору, Позичальник зобов`язаний повернути у гривнях грошовий еквівалент суми, яка отримана в позику за курсом продажу відповідної валюти, встановленого офіційного курсу НБУ гривна - долар США на день здійснення платежу, у строк до 01.12.2018 року. 05.12.2018 року між сторонами укладено Додаткову угоду № 1, якою внесено зміни до п. п. 1.1 п. 1 «Предмет договору», що було обумовлено коливаннями курсу Долару США, та визначено розмір запозичених коштів у розмірі 60 555 180,00 гривень. Термін повернення до 01.12.2019 року, але в будь якому разі до повного виконання Сторонами своїх зобов`язань за цим Договором. Додатковою угодою № 2 від 29.11.2019 року термін дії договору пролонговано до 01.09.2019 року. Додатковою угодою № 3 від 01.08.2022 року, сторонами визначено фіксовану суму яка підлягатиме поверненню, у зв`язку з різким коливанням курсу гривні до долара США, та термін дії договору пролонговано до 31.12.2025 року.

В свою чергу, отримані від ФГ «ВЕСТА-ЮГ» кошти, ОСОБА_1 на підставі Договору грошового займу від 21.02.2015 року передав у позику ОСОБА_2 , який станом на звітний 2022 рік, кошти не повернув, що позбавляє можливості ОСОБА_1 повернути кошти ФГ «ВЕСТА-ЮГ».

Таким чином, сума коштів яка підлягає поверненню станом на 01.01.2022 року та станом на 31.12.2022 року становила 60 555 180,00 грн, що і було відображено Декларантом за звітний 2022 рік.

Щодо розділу «Зобов`язуємо також надати інформацію та документи (за наявності)».

Питання: які підтверджують місце Вашого фактичного проживання та реєстрації у 2022 році (із зазначенням періодів) та станом на 31.12.2022.

Відповідь: надається копія паспорта громадянина України, яка підтверджує адресу реєстрації та фактичного проживання ОСОБА_1 .

Питання 2. 3. 4: відомості щодо фактичного місця проживання та реєстрації у 2022 році ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та вашої доньки ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; джерел походження грошових коштів, за рахунок яких ОСОБА_5 дочка здійснювала закордоні поїздки протягом 2022 року, якщо Ви чи ОСОБА_3 надавали такі кошти, просимо повідомити розмір наданих коштів; джерел походження грошових коштів, за рахунок яких ОСОБА_5 дочка придбала рухоме та нерухоме майно (у т.ч. дві квартири, два машиномісця та автомобіль VW Touareg 2021 року випуску (вартість придбання 2 036 000 грн) зокрема у 2022 році. Якщо Вами чи ОСОБА_3 надавалися грошові кошти, просимо повідомити про їх розмір, спосіб (готівковий/безготівковий) та дати передачі, a також на яких умовах (поворотній/безповоротній) ці кошти були надані.

Відповідь: ОСОБА_1 не володіє інформацію та документами з поставлених питань, оскільки проживає самостійно, у шлюбі не перебуває, відомостями про походження грошових коштів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не володіє.

Питання: відомості щодо користування Вами прогулянковим судном «Сарепта», 1978 року випуску, зважаючи на видану Вам довіреність на розпорядження вказаним судном протягом більше як половини звітного періоду.

Відповідь: дійсно, у 2022 році була видана довіреність на користування прогулянковим судном «Сарепта», 1978 року випуску на ім`я ОСОБА_1 . Однак, фактично скористувався вказаним судном Декларант, лише одного разу з метою перевірки справності судна на воді, перед його придбанням, про факт набуття вказано в декларації за 2023 рік, оскільки під час дії воєнного стану вихід в акваторію дозволено лише за наявності відповідних документів.

Судом встановлено, що за результатами проведення повної перевірки поданої депутатом Одеської обласної ради ОСОБА_1 щорічної декларації за 2022 рік, встановлено, що суб`єкт декларування зазначив: недостовірні відомості у розділах 2.2 «Інформація про членів сім`ї суб`єкта декларування», 3 «Об`єкти нерухомості», 6 «Цінне рухоме майно транспортні засоби», 11 «Доходи, у тому числі подарунки», 12 «Грошові активи», 12.1 «Банківські та інші фінансові установи, у тому числі за кордоном, у яких у суб`єкта декларування або членів його сім`ї відкриті рахунки або зберігаються кошти, інше майно» декларації.

Відповідно до п. 1 розділу 3.1 довідки № 10/25 відповідач зазначає, що позивач не вказав відомості про члена сім`ї ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ), чим порушив вимоги п. 1 ч. 1 ст. 46 Закону України «Про запобігання корупції».

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 46 Закону у декларації зазначаються відомості про прізвище, ім`я, по батькові, число, місяць і рік народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків (у разі його отримання), серію та номер паспорта громадянина України суб`єкта декларування та членів його сім`ї, унікальний номер запису в Єдиному державному демографічному реєстрі суб`єкта декларування та членів його сім`ї (у разі формування такого унікального номера), зареєстроване місце їх проживання, а також місце фактичного проживання або поштову адресу, на яку суб`єкту декларування Національним агентством може бути надіслано кореспонденцію, місце роботи (проходження служби) або місце майбутньої роботи (проходження служби), займану посаду або посаду, на яку претендує, та категорію посади (якщо така є) суб`єкта декларування, у тому числі належність до службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, суб`єктів декларування, які займають посади, пов`язані з високим рівнем корупційних ризиків, а також належність до національних публічних діячів відповідно до Закону України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення".

Згідно ч. 1 ст. 1 Закону, членами сім`ї є: а) особа, яка перебуває у шлюбі із суб`єктом, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону, та діти зазначеного суб`єкта до досягнення ними повноліття незалежно від спільного проживання із суб`єктом; б) будь-які особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки із суб`єктом, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону (крім осіб, взаємні права та обов`язки яких не мають характеру сімейних), у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі.

Відповідно до Примітки до ст. 46 Закону України «Про запобігання корупції», у цілях розділу VII з урахуванням положень статті 1 цього Закону членами сім`ї суб`єкта декларування, які не є його подружжям або неповнолітніми дітьми станом на останній день звітного періоду, вважаються особи, які спільно проживали із суб`єктом декларування станом на останній день звітного періоду (за умови спільного проживання із суб`єктом декларування впродовж 30 календарних днів, що передували останньому дню звітного періоду) або сукупно протягом не менше 183 днів протягом року, що передує року подання декларації.

Згідно із п. 46 Роз`яснень НАЗК щодо фінансової доброчесності від 13.11.2023 №4, членами сім`ї суб`єкта декларування є: 1) особа, яка перебуває у шлюбі із суб`єктом декларування (чоловік / дружина) станом на останній день звітного періоду, незалежно від спільного проживання із суб`єктом декларування упродовж звітного періоду; 2) діти суб`єкта декларування до досягнення ними повноліття, незалежно від їх спільного проживання із суб`єктом декларування упродовж звітного періоду; 3) будь-які особи, які станом на останній день звітного періоду (за умови спільного проживання із суб`єктом декларування впродовж 30 календарних днів, що передували останньому дню звітного періоду) або сукупно протягом не менше 183 днів протягом року, що передує року подання декларації: - спільно проживали; - були пов`язані спільним побутом; - мали взаємні права та обов`язки із суб`єктом декларування (крім осіб, взаємні права та обов`язки яких не мають характеру сімейних), у тому числі особи, які спільно проживали із суб`єктом декларування, але не перебували у шлюбі. Усі інші особи, за відсутності хоча б однієї із вказаних вище ознак, для цілей декларування не вважаються членами сім`ї суб`єкта декларування. Наприклад, особи, які за відсутності вказаних ознак спільно орендують (використовують) житло, проживають в одній квартирі, кімнаті у гуртожитку, готелі тощо.

Відповідач зазначає, що позивач та ОСОБА_3 мають спільну доньку ОСОБА_4 , ОСОБА_3 сплачує комунальні платежі за житловий будинок, у якому проживає ОСОБА_1 , а також за садовий будинок, який належить на праві користування позивачу, позивач систематично здійснює грошові перекази через АТ КБ «Приватбанк» ОСОБА_3 , яка в свою чергу здійснює систематичні грошові перекази доньці ОСОБА_4 , ОСОБА_3 у 2018 році зверталась до суду з позовом до позивача та ОСОБА_2 , у якому вказувала, що з 1995 року проживає з ОСОБА_1 .

Суд вважає необхідним зазначити, що наявність спільної доньки ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) не є обставиною що ОСОБА_3 є членом сім`ї суб`єкта декларування у розумінні вимог ст. 1 Закону.

Судом встановлено, що у довідці № 10/25 зазначено про відсутність актових записів про укладення шлюбу між позивачем та ОСОБА_3 .

Крім того, суд зазначає, що згідно з практикою Верховного суду а саме Верховного Суду від 15 серпня 2019 року у справі № 588/350/15, від 19 березня 2020 року у справі № 303/2865/17, від 23 вересня 2021 року у справі № 204/6931/20, від 30 червня 2022 року у справі № 694/1540/20 визначено, що факт спільного відпочинку сторін, спільна присутність на святкуванні свят, пересилання позивачем на рахунок позивача, самі по собі, без доведення факту ведення спільного господарства, наявності спільного бюджету та взаємних прав і обов`язків, притаманних подружжю, не можуть свідчити про те, що між сторонами склались та мали місце протягом вказаного періоду часу усталені відносини, які притаманні подружжю.

Будь-яких доказів того, що позивач, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 спільно проживали та були пов`язані спільним побутом і мали взаємні права та обов`язки, тобто в розумінні Закону України «Про запобігання корупції» є членами сім`ї позивача, доходи і витрати яких необхідно зазначати у щорічній декларації, відповідачем не наведено.

Також відповідачем зазначено, що відповідно до ухвали Заводського районного суду міста Миколаєва 1 від 04.07.2018 постановленої у справі № 487/2447/18, ОСОБА_3 зверталася до суду з позовною заявою до суб`єкта декларування та ОСОБА_2 , в якій просила визнати недійсним договір грошового займу від 21.02.2015 та стягнути з останнього на користь ОСОБА_1 грошові кошти в сумі 52 614 092,00 гривні. Свої вимоги остання мотивувала тим, що з 1995 року перебуває з суб`єктом декларування у фактичних шлюбних відносинах (не зважаючи на відсутність актового запису про укладення шлюбу між суб`єктом декларування та ОСОБА_3 відповідно до відомостей ДРАЦС). У лютому 2018 року їй стало відомо про те, що суб`єкт декларування ОСОБА_1 за договором позики від 21.02.2015 позичив ОСОБА_2 грошові кошти в сумі 55 716 988,00 грн., що еквівалентно 2 000 000,00 дол. США. При цьому ОСОБА_3 вважає, що зазначені кошти були спільною сумісною власністю подружжя, отже договір позики мав бути укладеним лише з її згоди, якої вона не надавала.

Відповідач зазначає, що обізнаність ОСОБА_3 про факт укладення Позивачем, договору позики на суму 2 000 000,00 дол. США та відомостей про нього (реквізити, суму, сторони), копію якого під час перевірки надав суб`єкт декларування, в свою чергу свідчить про те, що такі обставини могли стати їй відомі внаслідок перебуванням із ОСОБА_1 у близьких відносинах.

Відповідач зауважує, що факт повернення Заводським районним судом міста Миколаєва вищевказаної позовної заяви поданої ОСОБА_3 жодним чином не нівелює тієї обставини, що Позивач у цій справі обґрунтовувала свої вимоги, зокрема перебуванням з суб`єктом декларування у фактичних шлюбних відносинах.

Судом встановлено, що відповідно до ухвали Заводського районного суду міста Миколаєва від 18.06.2018 року по справі №487/2447/18 зазначено, що 26.04.2018 р. ОСОБА_3 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в якому просила недійсним договору грошового займу від 21.02.2015 р. та стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 кошти в сумі 52614092,00 грн. Свої вимоги мотивувала тим, що з 1995 р. перебуває з ОСОБА_1 у фактичних шлюбних відносинах. У лютому 2018 р. їй стало відомо про те, що ОСОБА_1 за договором позики від 21.02.2015 р. надав кошти ОСОБА_2 в сумі 55716988,00 грн., що еквівалентно 2000000,00 дол. США. Вважає, що зазначені кошти були спільною сумісною власністю подружжя, а відтак договір позики мав бути укладеним лише з її згоди, якої вона не надавала.

Відповідно до Примітки до ст. 46 Закону України «Про запобігання корупції», у цілях розділу VII з урахуванням положень статті 1 цього Закону членами сім`ї суб`єкта декларування, які не є його подружжям або неповнолітніми дітьми станом на останній день звітного періоду, вважаються особи, які спільно проживали із суб`єктом декларування станом на останній день звітного періоду (за умови спільного проживання із суб`єктом декларування впродовж 30 календарних днів, що передували останньому дню звітного періоду) або сукупно протягом не менше 183 днів протягом року, що передує року подання декларації.

Однак суд вважає необхідним зазначити, що період визначений в ухвалі суду не відповідає періоду за який позивачем подано декларацію. Так само і позовна заява подана ОСОБА_3 та викладені у ній періоди проживання не охоплює зазначений період.

За таких обставин є протиправними та підлягають скасуванню п. 1 у розділі 3.1 (ІІІ. Описова частина) Довідки відповідача №10/25 в частині висновків щодо не зазначення позивачем відомостей про члена сім`ї ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ).

З урахуванням вищевикладеного, суд вважає також необхідним визнати протиправним та скасувати пп. 2.3 п.2, пп.4.3, 4.4, 4.5, 4.6 пункту 4, п.6 у розділі 3.1 (ІІІ. Описова частина) Довідки № 10/25, оскільки ОСОБА_3 не є членом сім`ї у розумінні ч. 1 ст. 1 Закону, а відтак ОСОБА_1 правомірно не зазначив (тобто у позивача відсутній обов`язок вказувати відповідні відомості у декларації): об`єкти нерухомості, які належать ОСОБА_3 на праві власності, отримані ОСОБА_3 доходи за 2022 рік, розміщені грошові кошти на банківських рахунках, що належать ОСОБА_3 .

Так само суд вважає необхідним визнати протиправним та скасувати розділ 3.5 Довідки № 10/25 оскільки судом зроблено висновок про те, що ОСОБА_3 , ОСОБА_4 не є членами сім`ї позивача, а тому відсутні підстави вважати, що ОСОБА_4 та (на думку відповідача) пов`язаними з ним близькими особами за його дорученням набуто у власність необґрунтовані активи загальною вартістю 2 890 800 гривень.

Крім того, відповідно до пп. 4.1, 4.2 п. 4 розділу 3.1 довідки № 10/25, відповідач у довідці вказує, що позивач у розділі 11 «Доходи, у тому числі подарунки» зазначив відомості, які не відповідають дійсності: про розмір отриманого ним доходу від Департаменту праці та соціальної політики Одеської міської ради у вигляді соціальних виплат з відповідних бюджетів у розмірі 10 528 грн., хоча згідно відомостей ДРФО позивач отримав 1 495,08 грн.; про розмір отриманого ним доходу дохід, як сума шкоди, завданої внаслідок Чорнобильської катастрофи від Департаменту праці та соціальної політики Одеської міської ради, в розмірі 5 864 гривень, хоча згідно відомостей ДРФО, розмір вказаного доходу становить 4 665 гривень.

Відповідно до матеріалів справи, на адвокатський запит 22.01.2025 Департамент праці та соціальної політики Одеської міської ради надав відповідь разом із довідками з яких вбачається, що за 2022 рік ОСОБА_1 нарахована: державна соціальна допомога у розмірі 10044 грн.; сума відшкодування платнику податку розміру шкоди, заподіяної йому внаслідок Чорнобильської катастрофи у розмірі 6180 грн.

Відповідно до відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору відповідь на запит в електронному вигляді від 26.11.2024 ОСОБА_1 нарахована сума відшкодування (внаслідок Чорнобильської катастрофи) у загальному розмірі 6180 грн.

При подачі виправленої декларації від 24.01.2025 ОСОБА_1 подав відомості щодо отриманого доходу від Департаменту праці та соціальної політики Одеської міської ради відповідно до затребуваних довідок.

Відтак суд, вважає що відповідачем невірно зазначено, що розмір отриманого позивачем доходу від Департаменту праці та соціальної політики Одеської міської ради у вигляді соціальних виплат з відповідних бюджетів складає 1 495,08 грн. та розмір отриманого доходу дохід, як сума шкоди, завданої внаслідок Чорнобильської катастрофи від Департаменту праці та соціальної політики Одеської міської ради в розмірі 4 665 гривень, а відтак суд вважає необхідним визнати протиправним та скасувати пп. 4.1, 4.2, пункту 4, п.6 у розділі 3.1 (ІІІ. Описова частина) Довідки № 10/25.

Відповідно пп. 5.1 п. 5 розділу 3.1 довідки № 10/25 зазначено, що ОСОБА_1 у розділі 12 «Грошові активи» декларації зазначив відомості, які не відповідають дійсності, на суму 1 789 866,75 грн.

В довідці зазначено, що під час перевірки встановлено, що суб`єкт декларування на підставі договору позики від 01.03.2014 № 01-2014 отримав від ФГ «Веста-ЮГ» готівкові кошти у розмірі 26000000,00 грн. з терміном повернення до 01.12.2018. Суб`єкт декларування пояснив, що надалі отримані від ФГ «Веста-ЮГ» грошові кошти у розмірі 2000000 дол. США на підставі договору грошового займу від 21.02.2015 передав у позику ОСОБА_2 , що підтверджується розпискою про отримання грошових коштів від 21.02.2015. Станом на дату укладення договору (21.02.2015) 2.000.000 дол. США за офіційним курсом НБУ (1 дол. США 27,8584 грн.) становило 55 716 800,00 гривень. Слід зазначити, що можливість у суб`єкта декларування здійснити відповідний правочин за рахунок коштів, отриманих від ФГ «Веста-ЮГ», викликає обґрунтовані сумніви, оскільки станом на дату укладення договору грошового займу (21.02.20 гривень за офіційним курсом НБУ (1 дол. США 27,8584 грн) становило 933291,21 дол. США. Крім того, покрити різницю за рахунок власних заощаджень у суб`єкта декларування також не було можливості, зважаючи на розмір офіційно отриманих ним доходів за період з 1998 по 2015 роки (включно) відповідно до ДРФО 31006,33 гривні (нарахований), відповідно до відомостей ПФУ 25 251,71 гривні. При цьому, 05.12.2018 суб`єкт декларування уклав додаткову угоду до договору позики від 01.03.2014 № 01-2014 з фермерським господарством «Любас», виклавши п.п. 1.1 п. 1 «Предмет договору», та п.п. 3.1 п. 3 «Термін позики» у новій редакції, а саме розмір позики змінено на 2 150 000 дол. США, що у гривневому еквіваленті становило 60555180,00 грн., з терміном надання до 01.12.2019 року. Рішенням Фрунзівського районного суду Одеської області від 28.04.2022 у справі № 518/275/18 за позовом суб`єкта декларування до громадянина України ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за вказаним вище договором грошового займу було задоволено позовні вимоги стягнути з ОСОБА_2 на користь суб`єкта декларування заборгованість у сумі 57643862,85 гривні, з яких 54145890,00 грн сума позики, яка дорівнює 2000000 дол. США (відповідно до офіційного курсу НБУ станом на 21.02.2018 (день звернення до суду)), та 3497972,85 гривні 3% річних у вигляді простроченої заборгованості. При цьому під час звернення до суду в обґрунтування своїх позовних вимог суб`єкт декларування підтвердив, що 21.02.2015 він надав позику ОСОБА_2 в сумі 55716 988 грн., що на дату надання позики становило еквівалент 2000000 дол. США. Апеляційна скарга, подана ОСОБА_2 до Одеського апеляційного суду, рішенням вказаного суду від 12.10.2022 залишена без задоволення. Касаційна скарга ОСОБА_2 , подана до Верховного Суду рішенням вказаного суду від 15.02.2023 залишена без задоволення. Крім того, під час перевірки встановлено, що суб`єкт декларування звертався до Ширяївського районного суду Одеської області з позовом до фермерського господарства «Любас» про стягнення заборгованості, в якому просив суд стягнути з відповідача на його користь заборгованість за розпискою від 01 січня 2014 року в сумі 6628058,75 грн., що підтверджується ухвалою вказаного суду від 04.07.2023 у справі № 518/1120/23. 22.11.2023 ухвалою вказаного суду позов суб`єкта декларування визнано неподаним та повернуто у зв`язку з тим, що позивачем в якості відповідача в позовній заяві зазначено юридичну особу фермерське господарство «Любас» (), однак в обґрунтування позовних вимог надано копію розписки від 01 січня 2014 року, яка складена та підписана від імені фізичної особи ОСОБА_2 . Вказане свідчить про наявність у суб`єкта декларування станом на 31.12.2022 грошового активу у вигляді коштів, позичених третій особі ОСОБА_2 у розмірі 62345046,75 грн. (55716988,00 + 6628058,75), про які йому було відомо зважаючи на дату подання декларації (24.01.2024).

Згідно матеріалів справи судом встановлено, що при подачі декларації позивачем вказана сума боргових зобов`язань, які виникли у ОСОБА_2 перед ним, у розмірі 60555180 грн. При подачі виправленої декларації ОСОБА_1 вказана сума у розмірі 60294071 грн.

Постановою Одеського апеляційного суду від 12.10.2022 залишено в силі рішення Фрунзівського районного суду Одеської області від 28.04.2022, яким стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 заборгованість за договором позики від 21.02.2015 у розмірі 57643862,85 грн.

Відповідно до частини другої статті 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Отже станом на 31.12.2022 рішенням суду встановлена заборгованість ОСОБА_2 перед ОСОБА_1 у розмірі 57643862,85 грн.

Таким чином, суд вважає правомірним визначення позивачем заборгованості ОСОБА_2 у розмірі 57643862,85 грн. оскільки зазначена сума визначена рішенням суду, що спростовує доводи відповідача про те, що сума заборгованості складає 55716988 грн., обґрунтовуючи тим, що ця сума є еквівалентом 2000000 дол. США станом на надання позики 21.02.2015.

Також суд вважає необхідним зазначити, що відповідно до положень ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Враховуючи, що рішенням суду встановлено, що ОСОБА_2 має заборгованість перед позивачем за договором позики та сума заборгованості визначена рішенням суду, суд погоджується з тим, що ОСОБА_1 має право у порядку статті 625 ЦК України вимагати від боржника повернення суми боргу з урахуванням індексу інфляції та трьох процентів річних.

Розрахунок: Період: з 13.10.2022 до 31.12.2022 Розмір: 57 643 862,00 грн. Інфляційні втрати: Останній період: з 13.10.2022 до 31.12.2022 Жовтень 2022 індекс інфляції 102,50 Листопад 2022 індекс інфляції 100,70 Грудень 2022 індекс інфляції 100,70 Розрахунок здійснюється за формулою ІІС = ( ІІ1 : 100 ) x ( ІІ2 : 100 ) x ( ІІ3 : 100 ) x ... ( ІІZ : 100 ) ІІ1 індекс інфляції за перший місяць прострочення, ІІZ індекс інфляції за останній місяць прострочення. Останній період IIc (102,50 : 100) x (100,70 : 100) x (100,70 : 100) x = 1.03940023 Інфляційне збільшення: 57 643 862,00 x 1.03940023 - 57 643 862,00 = 2 271 181,13 грн. 3% річних Розрахунок здійснюється за формулою: Сума санкції = С x 3 x Д : 365 : 100, де С - сума заборгованості, Д кількість днів прострочення. Період прострочення грошового зобов`язання: З 13.10.2022 до 31.12.2022 57 643 862,00 * 3% 80:365:100 Кількість днів у періоді: 80 Сума: 379 028,13 грн Всього штрафних санкцій: 379 028,13 грн. Загальна заборгованість: Період прострочення грошового зобов`язання 80 днів 57 643 862,00 (сума боргу) + 2 271 181,13 (інфляційне збільшення) + 379 028,13 (штрафні санкціі) = 60 294 071,26 грн.

Суд зауважує, що відповідач не заперечував проти розрахунку індексу інфляції та трьох процентів річних.

Також відповідач вказує, що під час перевірки встановлено, що суб`єкт декларування звертався до Ширяївського районного суду Одеської області з позовом до фермерського господарства «Любас» про стягнення заборгованості, в якому просив суд стягнути з відповідача на його користь заборгованість за розпискою від 01 січня 2014 року в сумі 6628058,75 грн., що підтверджується ухвалою вказаного суду від 04.07.2023 у справі № 518/1120/23. 22.11.2023 ухвалою вказаного суду позов суб`єкта декларування визнано неподаним та повернуто у зв`язку з тим, що позивачем в якості відповідача в позовній заяві зазначено юридичну особу фермерське господарство «Любас» (), однак в обґрунтування позовних вимог надано копію розписки від 01 січня 2014 року, яка складена та підписана від імені фізичної особи ОСОБА_2 . Вказане свідчить про наявність у суб`єкта декларування станом на 31.12.2022 грошового активу у вигляді коштів, позичених третій особі ОСОБА_2 у розмірі 62345046,75 грн. (55716988,00 + 6628058,75), про які йому було відомо зважаючи на дату подання декларації (24.01.2024).

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 46 Закону в декларації зазначаються відомості про наявні у суб`єкта декларування або членів його сім`ї грошові активи, у тому числі готівкові кошти, кошти, розміщені на банківських рахунках або які зберігаються у банку, внески до кредитних спілок та інших небанківських фінансових установ, кошти, позичені третім особам, поворотна фінансова допомога, надана третім особам, та кошти, які не сплачені третіми особами і строк сплати яких настав відповідно до умов правочину або рішення суду, а також активи у дорогоцінних (банківських) металах.

Відповідно до статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Відповідно до ч. 4 ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до частини другої статті 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

З огляду на вищевикладене, суд вважає необхідним зазначити, що відсутні обставини про наявність у суб`єкта декларування станом на 31.12.2022 грошового активу у вигляді коштів, позичених третій особі ОСОБА_2 у розмірі 6628058,75, оскільки відповідного рішення судом не прийнято, відповідачем зворотного не доведено, так само і не надано відповідних доказів.

Крім того, відповідачем не надано доказів , що під час проведення повної перевірки досліджувалась розписка від 01 січня 2014 року.

Також відповідно до пункту 13 розділу ІІ Порядку №26/21, достовірність задекларованих відомостей перевіряється шляхом порівняння зазначених у декларації відомостей з даними, отриманими Національним агентством під час проведення контролю та повної перевірки декларації.

П. 16 розділу V Порядку № 26/21 передбачено, що у разі виявлення Національним агентством під час проведення повної перевірки можливих недостовірних відомостей у декларації, неточної оцінки задекларованих активів, порушення вимог статей 23, 25 Закону, ознак незаконного збагачення чи необґрунтованості активів, а також з метою підтвердження достовірності відомостей, зазначених у декларації, уповноважена особа направляє відповідному суб`єкту декларування запит про надання копій документів, що підтверджують достовірність зазначених у декларації відомостей (за їх наявності) стосовно активів, розміщених за межами України, а також стосовно інших активів, коли інформація про них відсутня у Національного агентства, та пропозицією надати письмові пояснення відповідно до Закону. Такий запит направляється суб`єкту декларування за допомогою програмних засобів Реєстру, чи електронного зв`язку або на поштову адресу у строк не пізніше 15 робочих днів до дня завершення основного або продовженого строку проведення повної перевірки.

Суб`єкт декларування не пізніше ніж на 10 робочий день з дня отримання відповідного запиту Національного агентства зобов`язаний надати або надіслати за допомогою програмних засобів Реєстру, поштового чи електронного зв`язку копії документів, що підтверджують достовірність зазначених у декларації відомостей (за їх наявності), та може надати або надіслати в такий самий спосіб письмові пояснення з питань, зазначених у запиті.

Надані суб`єктом декларування письмові пояснення, копії підтвердних документів є обов`язковими до розгляду Національним агентством під час проведення повної перевірки.

У разі ненадання суб`єктом декларування письмових пояснень, копій підтвердних документів Національне агентство проводить повну перевірку на підставі наявних відомостей.

Надання суб`єктом декларування пояснень, копій підтвердних документів, іншої інформації після завершення строку повної перевірки не є підставою для проведення повторної повної перевірки.

Як встановлено судом, Національне агентство в ході проведення повної перевірки поданої ОСОБА_1 декларації не направляло відповідного запиту щодо наявності/відсутності у суб`єкта декларування станом на 31.12.2022 грошового активу у вигляді коштів, позичених третій особі ОСОБА_2 у розмірі 6628058,75 грн., а відтак позивач був позбавлений можливості дати будь-які пояснення по даному питанню.

Відтак суд, вважає що відповідачем невірно зазначено про наявність у суб`єкта декларування станом на 31.12.2022 грошового активу у вигляді коштів, позичених третій особі ОСОБА_2 у розмірі 62345046,75 грн. (55716988,00 + 6628058,75), про які йому було відомо зважаючи на дату подання декларації (24.01.2024), а відтак суд вважає необхідним визнати протиправним та скасувати пп. 5.1 п. 5 розділу 3.1 (ІІІ. Описова частина) Довідки № 10/25.

Відповідно до пп. 5.2, 5.3 п. 5 розділу 3.1 довідки № 10/25, відповідач зазначає, що позивач у розділі 12 «Грошові активи» декларації не зазначив відомості про свій грошовий актив у вигляді коштів, розміщених на банківському рахунку в: АТ КБ «ПриватБанк» у розмірі 10 204,94 грн.; АТ «Райффайзен Банк» у розмірі 6 096,99 грн.

Разом з тим, відповідно до п.8 ч.1 ст. 46 Закону України «Про запобігання корупції» у декларації зазначаються наявні у суб`єкта декларування або членів його сім`ї грошові активи, у тому числі готівкові кошти, кошти, розміщені на банківських рахунках або які зберігаються у банку, внески до кредитних спілок та інших небанківських фінансових установ, кошти, позичені третім особам, поворотна фінансова допомога, надана третім особам, та кошти, які не сплачені третіми особами і строк сплати яких настав відповідно до умов правочину або рішення суду, а також активи у дорогоцінних (банківських) металах. Відомості щодо грошових активів включають дані про вид, розмір та валюту активу, а також найменування та код Єдиного державного реєстру підприємств і організацій України установи, в якій відкриті відповідні рахунки або до якої зроблені відповідні внески. Не підлягають декларуванню наявні грошові активи (у тому числі готівкові кошти, кошти, розміщені на банківських рахунках, внески до кредитних спілок та інших небанківських фінансових установ, кошти, позичені третім особам, поворотна фінансова допомога, надана третім особам, та кошти, які не сплачені третіми особами і строк сплати яких настав відповідно до умов правочину або рішення суду) та активи у дорогоцінних (банківських) металах, якщо сукупна вартість всіх грошових активів не перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня звітного року.

З огляду на вищевикладене, суд вважає, що у позивача були відсутні підстави для зазначення відомості про свій грошовий актив у вигляді коштів, розміщених на банківському рахунку в: АТ КБ «ПриватБанк» у розмірі 10 204,94 грн.; АТ «Райффайзен Банк» у розмірі 6 096,99 грн.

Пунктом 3 розділу І Порядку № 56 регламентовано, що контроль та повна перевірка декларації здійснюються за принципами: верховенства права; рівності та гарантування прав і законних інтересів усіх суб`єктів декларування; об`єктивності, неупередженості та безсторонності рішень і дій Національного агентства, уповноважених ним осіб; достовірності і повноти інформації, що використовується Національним агентством, правомірності одержання та використання такої інформації; неприпустимості свавільного втручання у сферу особистого життя суб`єкта декларування, окрім як у межах та у спосіб, що передбачені Законом; гарантування права на судовий захист суб`єктів декларування. Усі передбачені цим Порядком заходи контролю та повної перевірки декларацій повинні відповідати вказаним у цьому пункті принципам.

Пунктом 6 Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10.02.2017 року № 56 встановлено, що під час повної перевірки декларацій Національне агентство використовує такі джерела інформації: відомості, отримані з реєстрів, баз даних, інших інформаційно-телекомунікаційних систем державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, а також відомості з реєстрів, баз даних іноземних держав, що можуть містити інформацію, яка має відображатись у декларації; відомості, надані суб`єктом декларування, стосовно якого проводиться перевірка, з власної ініціативи чи за запитом Національного агентства щодо документального підтвердження або пояснення зазначених у декларації відомостей; відомості, що надходять (отримані) від державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання незалежно від форми власності та їх посадових осіб, громадян та їх об`єднань, а також від державних та інших компетентних органів влади іноземних держав; відомості із засобів масової інформації, мережі Інтернет, які стосуються конкретного суб`єкта декларування та містять фактичні дані, що можуть бути перевірені.

При проведенні повної перевірки декларації Національне агентство зобов`язане забезпечити використання лише достовірної інформації, одержаної від суб`єктів господарювання незалежно від форми власності та їх посадових осіб, громадян та їх об`єднань, із засобів масової інформації, мережі Інтернет.

Отже, рішення НАЗК про результати повної перевірки декларації повинно бути об`єктивним, ґрунтуватись на достовірній і повній інформації та прийматись на підставі всебічного аналізу.

Тому, враховуючи вищенаведене, суд робить висновок, що відповідач не дотримав вимог законодавства, яке регулює порядок проведення повної перевірки та не вжив заходів щодо дослідження даного питання.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 11 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року №1700-VII (далі - Закон №1700-VII) до повноважень Національного агентства належить, зокрема, забезпечення ведення Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення.

Згідно ч. 1 ст. 59 Закону №1700-VII відомості про осіб, яких притягнуто до кримінальної, адміністративної, дисциплінарної або цивільно-правової відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, а також про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення, вносяться до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, що формується та ведеться Національним агентством.

Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, порядок його формування та ведення затверджуються Національним агентством.

Відомості про фізичних осіб, яких притягнуто до відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, а також про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення, вносяться до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, протягом трьох робочих днів з дня надходження з Державної судової адміністрації України до Національного агентства електронної копії рішення суду, яке набрало законної сили, з Єдиного державного реєстру судових рішень.

Згідно з ч. 3 ст. 59 Закону №1700-VII Національне агентство забезпечує оприлюднення на своєму офіційному веб-сайті відомостей з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, протягом трьох робочих днів після їх внесення до реєстру.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Згідно з частиною другою статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Суд звертає увагу, що встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд має свої дії мотивувати та враховувати, що мотиви оцінки доказів не може ґрунтуватися на припущеннях.

Докази, які надаються учасниками повинні бути належними, допустимими, достовірними та достатніми (ст.ст.73-76 КАС України).

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч.1 ст.73 КАС України).

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ч.1 ст.75 КАС України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст.76 КАС України).

Частиною другою статті 2 КАС України, визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Зазначені критерії, хоч і адресовані суду, одночасно є й вимогами для суб`єкта владних повноважень, який приймає на виконання приписів закону відповідне рішення та вчиняє дії.

Суд звертає увагу, що рішення та вчинки суб`єкта владних повноважень повинні бути добросовісними, розсудливими, прийнятими з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія) ч.2 ст.2 КАС України).

З врахуванням вищевикладеного, повно і всебічно з`ясувавши обставини, які мають значення для правильного вирішення справи, оцінюючи наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні на предмет належності, допустимості та достовірності кожного доказу окремо, а також достатності та взаємного зв`язку доказів у їх сукупності, як того вимагає процесуальне законодавство, проаналізувавши норми матеріального права, які належить застосувати до спірних правовідносини, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 5 Закону України Про судовий збір від 08.07.2011 року № 3674-VI, позивач був звільнений від сплати судового збору, відповідно, підстави для розподілу судових витрат в порядку, передбаченому ст. 139 КАС України, відсутні.

Керуючись ст. ст. 6, 14, 90, 139, 243-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 ) до Національного агентства з питань запобігання корупції (бульвар Миколи Міхновського, 28, м.Київ, 01103, ) про визнання протиправними та скасування пунктів довідки, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити у повному обсязі.

Визнати протиправними та скасувати пункт 1, п.п. 2.3 пункту 2, п.п. 4.1, 4.2, 4.3, 4.4, 4.5, 4.6 пункту 4, п.п. 5.1 пункту 5, п. 6 у розділі 3.1 (ІІІ. Описова частина) довідки про результати проведення повної перевірки щорічної декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2022 рік, поданої ОСОБА_1 , депутатом Одеської обласної ради, від 03.01.2025 №10/25.

Визнати протиправним та скасувати розділ 3.5 (ІІІ. Описова частина) довідки про результати проведення повної перевірки щорічної декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2022 рік, поданої ОСОБА_1 , депутатом Одеської обласної ради, від 03.01.2025 №10/25.

Визнати протиправними та скасувати розділи 4.1, 4.5 (IV. Висновки) довідки про результати проведення повної перевірки щорічної декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2022 рік, поданої ОСОБА_1 , депутатом Одеської обласної ради, від 03.01.2025 №10/25.

Зобов`язати Національне агентство з питань запобігання корупції відобразити на сайті довідку від 03.01.2025 № 10/25 про результати проведення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щорічної за 2022 рік (виправленої), поданої Біб Сергієм Олександровичем, депутатом Одеської обласної ради, з урахуванням висновків суду у цій справі.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строки, встановлені ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду може бути оскаржено в порядку та строки, встановлені ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Д.К.Василяка