Справа № 280/11787/24
Суддя: Чепурнов Д.В.
Дата ухвалення: 2025-04-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

22 квітня 2025 року м. Дніпросправа № 280/11787/24
Суддя І інстанції Лазаренко М.С.

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Чепурнова Д.В. (доповідач),

суддів: Коршуна А.О., Сафронової С.В.,

розглянувши в порядку письмовому провадженні в місті Дніпрі апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «КОНЦЕПТ ОІЛ»

на ухвалу Запорізького окружного адміністративного суду від 27 грудня 2024 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КОНЦЕПТ ОІЛ» до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «КОНЦЕПТ ОІЛ» звернулося до суду з вищевказаним позовом, в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 7 від 29.04.2024, винесене Головним управлінням ДПС у Запорізькій області на підставі акту камеральної перевірки від 03.04.2024 №3645/08-01-04-07/44166497;

Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 27 грудня 2024 року визнано неповажними причини пропуску строку звернення до суду Товариства з обмеженою відповідальністю «КОНЦЕПТ ОІЛ» та відмовлено у задоволенні заяви про поновлення такого строку.

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «КОНЦЕПТ ОІЛ» до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення повернуто позивачу.

Не погодившись з такою ухвалою суду першої інстанції, Товариство з обмеженою відповідальністю «КОНЦЕПТ ОІЛ» подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм процесуального права, просило її скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга обґрунтована помилковістю висновків суду першої інстанції щодо наявності підстав для повернення позовної заяви. Вказує на те, що судом не було належним чином досліджено час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів.

В письмовому відзиві на апеляційну скаргу Головне управління ДПС у Запорізькій області просило відмовити у її задоволенні та залишити без змін ухвалу суду першої інстанції.

Також, у відзиві відповідачем заявлено клопотання про розгляд справи за його участю.

Однак, враховуючи що апеляційну скаргу подано на ухвалу про повернення позовної заяви, то така апеляційна скарга, в силу положень ч.2 ст. 312 КАС України, розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження), у зв`язку з чим, відсутня необхідність у розгляді справи за участю (викликом) сторін.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм процесуального права, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до абз. 1 ч. 1, абз. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Приписи ч. 4 ст. 169 КАС України визначають, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк (п. 1); у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу (п. 9).

Відповідно до ч. 1-2 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Отже, підставою для повернення позовної заяви відповідно до п.п.1, 9 ч. 4 ст. 169 КАС України не усунення недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк та неподання особою в зазначений строк заяви або визнання неповажними підстав для поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Матеріали справи свідчать, що ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 24.12.2024 позовну заяву залишено без руху. Позивачу запропоновано усунути недоліки позовної заяви шляхом надання до суду обґрунтованої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з врахуванням зазначеного в даній ухвалі суду та надати докази поважності пропуску вказаного строку.

На виконання ухвали суду від представника позивача 27.12.2024 надійшла заява про поновлення порушеного строку звернення до суду та докази сплати судового збору. Позивачем зазначено, що порушення своїх прав він дізнався 31.10.2024, після оприлюднення рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 28.10.2024 у справі № 280/7769/24.

Однак, постановляючи ухвалу про повернення позовної заяви від 27 грудня 2024 року, суд першої інстанції вказав на те, що позивачем не наведено причини пропуску строку звернення до суду, які були об`єктивно непереборними, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. При цьому, регулярне неотримання позивачем поштової кореспонденції, направленої на його адресу, не може свідчити про поважність причин пропуску строку звернення до суду.

Надаючи оцінку висновкам суду першої інстанції щодо наявності підстав для повернення позовної заяви з підстав пропуску строку звернення до суду, колегія суддів, з огляду на доводи апеляційної скарги, вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою статті 122 КАС України установлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Верховним Судом у постанові від 27 січня 2022 року у справі №160/11673/20 сформовано правовий висновок, відповідно до якого процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 КАС України становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення свої прав, свобод чи інтересів.

У постанові від 25.02.2025 у справі № 320/9481/23 Верховний Суд також звернув увагу на актуальність такої практики та підтвердив, що строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення за умови попереднього використання досудового порядку вирішення становить місяць, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження.

При цьому, за приписами п. 42.2 ст. 42 Податкового кодексу України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Згідно п. 42.5 ст. 42 Податкового кодексу України у разі якщо платник податків не подав заяву про бажання отримувати документи через електронний кабінет, листування з платником податків здійснюється шляхом надіслання за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручаються платнику податків (його представнику).

Як встановлено судом першої інстанції, оскаржуване податкове повідомлення-рішення та акт, на підставі якого прийняте, надсилалось на податкову адресу позивача рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення, проте повернулись за закінченням терміну зберігання.

У такому випадку початком відліку шестимісячного строку звернення до суду з позовними вимогами про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № 7 від 29.04.2024, винесене Головним управлінням ДПС у Запорізькій області на підставі акту камеральної перевірки від 03.04.2024 №3645/08-01-04-07/44166497, враховуючи положення є день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення.

Однак, залишаючи без руху позовну заяву, а згодом її повертаючи, суд першої інстанції не встановив день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення, з яким пов`язується перебіг строку звернення до суду з адміністративним позовом.

У зв`язку з чим, висновок суду першої інстанції щодо пропуску позивачем строку звернення до суду з адміністративним позовом про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № 7 від 29.04.2024, винесене Головним управлінням ДПС у Запорізькій області на підставі акту камеральної перевірки від 03.04.2024 №3645/08-01-04-07/44166497 є передчасним.

З огляду на викладене колегія суддів приходить до висновку, що в суду першої інстанції були відсутні нормативні передумови для повернення позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «КОНЦЕПТ ОІЛ» на підставі п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України, що відповідно має своїм наслідком скасування оскаржуваної у цій справі ухвали.

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до ч. 3 ст. 312 КАС України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання..

Керуючись ст. ст. 243, 250, 315, 320, 321, 325 КАС України, Третій апеляційний адміністративний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «КОНЦЕПТ ОІЛ» - задовольнити.

Ухвалу Запорізького окружного адміністративного суду від 27 грудня 2024 року - скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

В повному обсязі постанову складено 22 квітня 2025 року.

Головуючий - суддя Д.В. Чепурнов

суддя А.О. Коршун

суддя С.В. Сафронова