Справа № 320/12994/21
Суддя: Сліпець Надія Євгенівна
Дата ухвалення: 2025-04-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Сліпець Н.Є.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Головного управління Держпраці у Харківській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕРЕЖА МАГАЗИНІВ "ДНІПРО-М" про стягнення штрафних (фінансових) санкцій,-
До Київського окружного адміністративного суду звернулося Головного управління Держпраці у Харківській області з адміністративним позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕРЕЖА МАГАЗИНІВ "ДНІПРО-М", в якому просить суд:
- стягнути штраф з Товариства з обмеженою відповідальністю МЕРЕЖА МАГАЗИНІВ ДШПРО-М згідно постанови про накладення штрафу від 27 серпня 2021 року № 016, за порушення вимог, передбачених п.2 ч.4 ст. 44 Закону України Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції, у розмірі 4000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян у сумі 68 000 грн. (шістдесят вісім тисяч грн. 00 коп.);
- стягнути штраф з Товариства з обмеженою відповідальністю МЕРЕЖА МАГАЗИНІВ ДШПРО-М згідно постанови про накладення штрафу від 27 серпня 2021 року № 017, за порушення вимог, передбачених п.2 ч.4 ст. 44 Закону України Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції, у розмірі 4000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян у сумі 68 000 грн. (шістдесят вісім тисяч грн. 00 коп.);
- стягнути штраф з Товариства з обмеженою відповідальністю МЕРЕЖА МАЕАЗИЕПВ ДНІГГРО-М згідно постанови про накладення штрафу від 27 серпня 2021 року № 018, за порушення вимог, передбачених п.2 ч.4 ст. 44 Закону України Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції, у розмірі 4000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян у сумі 68 000 грн. (шістдесят вісім тисяч грн. 00 коп.).
Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 15.02.2022 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.
Законом України від 13.12.2022 року № 2825-IX Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду (далі - Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.
Відповідно до положень абзаців другого-четвертого пункту 2 розділу ІІ Закону № 2825-IX до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом, крім випадку, передбаченого абзацом четвертим цього пункту.
Не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративні справи, які були передані до Київського окружного адміністративного суду та розподілені між суддями до набрання чинності Законом України Про внесення зміни до пункту 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду щодо забезпечення розгляду адміністративних справ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.
Інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом України Про внесення зміни до пункту 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду щодо забезпечення розгляду адміністративних справ, але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України. Справи, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України, до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.
Відповідно до пункту 6 частини першої статті 152 та частини п`ятої статті 153 Закону України Про судоустрій і статус суддів, Закону України Про внесення зміни до пункту 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону України №2825 Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду щодо забезпечення розгляду адміністративних справ, з метою відновлення належного доступу громадян та юридичних осіб до правосуддя у публічно-правових спорах, наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 року №399 затверджено Порядок передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва (далі - Порядок № 399).
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31.01.2025 року дана адміністративна справа передана судді Сліпець Н.Є. для розгляду.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.02.2025 прийнято матеріали до провадження, відкрито провадження та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами з 03.03.2025, відповідно до ч. 5 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України.
Відповідно до положень ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглянув справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у ній матеріалами.
Згідно ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи, або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази у сукупності з нормами чинного законодавства України, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення позову, виходячи з наступного.
За результатами проведення перевірки складено Акт перевірки характеристик продукції від 01.07.2021 № 05-03/0337 з детальним описом порушень вимог законодавства, виявлених під час перевірки, яким встановлено:
1) на час перевірки з 25.06.2021 по 01.07.2021 на продукції *(позиція 1-5 додатка 1) нанесено маркування, яке містить мінімальні дані, тип, суттєві для безпечного застосування машини, які наведені не українською мовою, чим порушено п.49, п.53 додатку 1 до Технічного регламенту безпеки машин затвердженого Постановою Кабінету міністрів України від 30.01.2013 №62;
2) на час перевірки з 25.06.2021 по 01.07.2021 на продукції (позиція 1-2 додатка 1) відсутнє маркування номінальної потужність, наведеної у кіловатах (кВТ) та маси машини з найбільш типовим спорядженням, наведеної у кілограмах (кг), яке повинно бути розбірливими і незмивним, чим порушено п.24 додатку 3 Технічного регламенту засобів індивідуального захисту, затвердженого постановою КМУ від 27.08.2008р. №761.
За результатами планової перевірки характеристик продукції прийнято рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 06.07.2021 №05-03/159, №05-03/161 та №05-03/162, якими до позивача було застосовано обмежувальний (корегувальний) захід - обмеження надання продукції на ринку шляхом тимчасової заборони розповсюдження її на ринку до приведення у відповідність із встановленими вимогами, термін виконання до 06.08.2021.
17.08.2021 посадовими особами ГУ Держпраці у Харківській області складено протоколи №028, №029 та №030 про виявлене(і) порушення вимог Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" та Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції".
З огляду на те, що ТОВ «МЕРЕЖА МАГАЗИНІВ «ДНІПРО-М» у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання постанов не сплатив штраф у загальному розмірі 204000 грн, суб`єкт владних повноважень звернувся з цим позовом до суду.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно пункту 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 № 96, Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, здійснення державного гірничого нагляду, тощо.
Відповідно до пункту 7 Положення Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.
Правові та організаційні засади здійснення державного ринкового нагляду і контролю нехарчової продукції закріплено Законом України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" (далі - Закону № 2735), відповідно до статті 1 якого державний ринковий нагляд (далі - ринковий нагляд) - діяльність органів ринкового нагляду з метою забезпечення відповідності продукції встановленим вимогам, а також забезпечення відсутності загроз суспільним інтересам.
Відповідно до статті 4 Закону № 2735 метою здійснення ринкового нагляду є вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з відповідним інформуванням про це громадськості щодо продукції, яка при її використанні за призначенням або за обґрунтовано передбачуваних умов і при належному встановленні та технічному обслуговуванні становить загрозу суспільним інтересам чи яка в інший спосіб не відповідає встановленим вимогам. Метою здійснення контролю продукції є забезпечення відповідності продукції, що ввозиться на митну територію України, встановленим вимогам до моменту її випуску у вільний обіг на митній території України та недопущення ввезення на митну територію України продукції, яка становить серйозний ризик суспільним інтересам.
Згідно статті 10 Закону № 2735, ринковий нагляд здійснюється органами ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності. Органи ринкового нагляду становлять єдину систему. Сфери відповідальності органів ринкового нагляду включають види продукції, що є об`єктами технічних регламентів, і можуть включати види продукції, що не є об`єктами технічних регламентів.
Постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2016 № 1069 затверджено Перелік видів продукції, щодо яких органи державного ринкового нагляду здійснюють державний ринковий нагляд, згідно якого на Держпраці покладено обов`язок здійснення державного ринкового нагляду у сфері використання видів продукції серед яких зазначено обладнання, що працює під тиском.
Пунктами 5,6, 11 частини 1 статті 11 Закону № 2735 визначено, що з метою здійснення ринкового нагляду органи ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності перевіряють додержання вимог щодо представлення продукції за місцем проведення ярмарки, виставки, показу чи демонстрації в інший спосіб продукції, яка не відповідає встановленим вимогам, а у визначених цим Законом випадках видають приписи про негайне усунення порушень вимог щодо представлення такої продукції та приймають рішення про негайне припинення представлення цієї продукції за місцем проведення відповідного ярмарку, виставки, показу чи демонстрації в інший спосіб продукції, проводять перевірки виконання суб`єктами господарювання відповідних приписів та рішень; приймають у випадках та порядку, визначених цим Законом, рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, здійснюють контроль стану виконання суб`єктами господарювання цих рішень; вживають у порядку, визначеному цим та іншими законами України, заходів щодо притягнення до відповідальності осіб, винних у вчиненні порушень вимог цього Закону та встановлених вимог.
Статтею 44 Закону № 2735 передбачено, що у разі несплати штрафу в зазначений строк він стягується в судовому порядку.
Таким чином, ГУ Держпраці у Харківській області є органом уповноваженим на проведення заходів контролю та наділено правом звернення до суду про стягнення штрафу в разі його несплати суб`єктом господарювання.
Згідно частини 2 статті 34 Закону № 2735, суб`єкт господарювання, якого стосується рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, має у визначений у такому рішенні строк надати (надіслати) органу ринкового нагляду, що прийняв відповідне рішення, повідомлення про його виконання.
Відповідно до пункту 7 статті 8 Закону № 2735, у разі якщо виробник продукції не може бути ідентифікований органом ринкового нагляду, для цілей цього Закону особою, що ввела таку продукцію в обіг, вважається кожен суб`єкт господарювання в ланцюгу постачання відповідної продукції, який протягом строку проведення перевірки не надав документацію, що дає змогу встановити найменування та місцезнаходження виробника або особи, яка поставила суб`єкту господарювання цю продукцію.
Частиною 6 статті 44 Закону № 2735 встановлено, що відповідальність за порушення інших вимог цього Закону встановлюється згідно із законом. Про вчинення порушень, зазначених у цій статті, посадові особи органів ринкового нагляду, що виявили правопорушення, складають протокол на підставі документів, що містять інформацію про походження продукції та її обіг.
Протокол разом з актом перевірки, поясненнями фізичної особи, у тому числі фізичної особи - підприємця, чи керівника юридичної особи або уповноваженої ним особи (у разі їх наявності) та документами, що стосуються справи, не пізніше наступного робочого дня за днем його складання передається керівнику чи заступнику керівника органу ринкового нагляду, які розглядають справу протягом 15 календарних днів з дня отримання протоколу та відповідних документів і приймають рішення про накладення штрафу. Кожний штраф оформляється окремою постановою.
Постанова надсилається суб`єкту господарювання не пізніше наступного робочого дня за днем її оформлення.

Суб`єкт господарювання має сплатити штраф у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання постанови про його накладення.

У разі несплати штрафу в зазначений строк він стягується в судовому порядку.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 44 Закону № 2735, до особи, яка ввела продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважається такою, що ввела продукцію в обіг, застосовуються адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу в разі введення в обіг продукції, яка не відповідає встановленим вимогам (крім випадків, передбачених статтею 28 та частиною третьою статті 29 цього Закону), - у розмірі трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а за повторне протягом періоду від одного року до трьох років вчинення такого самого порушення, за яке на особу вже було накладено штраф, - у розмірі шести тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно частини 5 статті 44 Закону № 2735, адміністративно-господарські санкції накладаються на особу, яка ввела продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважається такою, що ввела продукцію в обіг, та/або на розповсюджувача за кожну модель, артикул чи партію продукції, яка є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, незалежно від кількості одиниць такої продукції та/або місць її реалізації.

Абзацом 9 частини 6 статті 44 Закону № 2735 закріплено, що суб`єкт господарювання має сплатити штраф у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання постанови про його накладення.

Крім того, суб`єкт господарювання має право оскаржити рішення органу ринкового нагляду про накладення штрафу до керівника органу ринкового нагляду, а також у судовому порядку. У разі оскарження рішення у суді суб`єкт господарювання сплачує штраф після прийняття відповідного рішення керівником органу ринкового нагляду або судом.

Зі змісту відзиву на позову вбачається, що відповідач не погодився з висновками контролюючого органу про виявлені порушення та звернувся до суду з позовом про визнання протиправним та скасування постанови про накладення штрафу №016 від 27.08.2021 у розмірі 68000,00 грн, постанови про накладення штрафу №017 від 27.08.2021 у розмірі 68000,00 грн, постанови про накладення штрафу №018 від 27.08.2021 у розмірі 68000,00 грн.

Так, з матеріалів справи вбачається, що рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 07.11.2022 у справі №520/26024/21 адміністративний позов ТОВ «Мережа магазинів «Дніпро-М» до Головного управління Держпраці у Харківської області про визнання протиправними та скасування рішень задоволено:

- визнано протиправною та скасовано постанову Головного Управління Держпраці у Харківській області від 27.08.2021 № 016 про накладання штрафу на ТОВ «Мережа магазинів «Дніпро-М» у розмірі 68 000 грн.;

- визнано протиправною та скасовано постанову Головного Управління Держпраці у Харківській від 27.08.2021 № 017 про накладання штрафу на ТОВ «Мережа магазинів «Дніпро-М» у розмірі 68 000,00 грн;

- визнано протиправною та скасовано постанову Головного Управління Держпраці у Харківській області від 27.08.2021 № 018 про накладання штрафу на ТОВ «Мережа магазинів «Дніпро-М» у розмірі 68 000,00 грн.

З довідки про набрання судовим рішенням законної сили та з Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що рішення Харківського окружного адміністративного суду у справі №520/26024/21 від 07.11.2022 набуло чинності 08.12.2022.

Відповідно статті 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Враховуючи вищенаведене, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог про стягнення з відповідача на користь позивача штрафу згідно постанов від 27.08.2021 №016, №017, №018, оскільки ці постанови визнані судом протиправними та скасовані.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Оцінюючи усі докази, які були досліджені судом у їх сукупності, суд доходить висновку, про відсутність підстав для задоволення позову.

Відповідно до положень ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України відсутні підстави для розподілу судових витрат.

Відповідно до ч. 4 ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України, судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

Згідно із ч. 5 ст. 250 Кодексу адміністративного судочинства України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Керуючись ст. ст. 77, 241-246, 250, 255, 257-262, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову Головного управління Держпраці у Харківській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕРЕЖА МАГАЗИНІВ "ДНІПРО-М" про стягнення штрафних (фінансових) санкцій - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.Є. Сліпець