Справа № 500/6049/24
Суддя: Ільчишин Надія Василівна
Дата ухвалення: 2025-04-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2025 рокуЛьвівСправа № 500/6049/24 пров. № А/857/1628/25
Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ільчишин Н.В.,

суддів Коваля Р.Й., Гуляка В.В.,

розглянувши у письмовому провадженні в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 18 листопада 2024 року (судді Чепанюк О.В., ухвалене у письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження в м. Тернопіль повний текст рішення складено 18.11.2024) у справі № 500/6049/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Тернопільській області про визнання протиправними та скасування наказів, стягнення коштів, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Тернопільській області (далі ГУНП в Тернопільській області), у якому просить визнати незаконним та скасувати наказ начальника ГУНП в Тернопільській області Сергія Зюбаненка від 02.09.2024, на підставі якого щодо ОСОБА_1 призначено службове розслідування та відсторонено від виконання службових обов`язків (посади), визнати незаконним та скасувати наказ начальника ГУНП в Тернопільській області Сергія Зюбаненка, на підставі якого продовжено строк проведення відносно ОСОБА_1 вказаного службового розслідування та відсторонення від виконання службових обов`язків (посади), стягнути з відповідача на користь ОСОБА_1 кошти в сумі 26555,00 грн на відшкодування матеріальної шкоди, яка заподіяна протиправними наказами, що оскаржуються.

Рішенням Тернопільського окружного адміністративного суду від 18 листопада 2024 року відмовлено в задоволенні позову.

Не погодившись з прийнятим рішенням ОСОБА_1 оскаржив його в апеляційному порядку, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким задовольнити позов, апеляційну скаргу мотивовано тим, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення допущено порушення норм процесуального та матеріального права. Вказує, що оприлюднив у мережі «ю туб» відео ролик, в якому розповів про кримінальні та інші правопорушення, вчинені начальником ГУНП в Тернопільській області Сергієм Зюбаненком, тобто його начальником, а також публічно критикував його. За фактом розповсюдження в інтернеті вище зазначеного відео ролику, ОСОБА_2 02 вересня 2024 року своїм наказом № 2283 призначив службове розслідування, а також відсторонив його від виконання службових обов`язків. У зв`язку із викладеним, напрошується висновок, що ОСОБА_2 знав про вище описаний відео запис, тобто про те, що він публічно критикував його, а тому йому було відомо про наявний між ними реальний конфлікт інтересів. Діючи в умовах даного конфлікту, ОСОБА_2 , використовуючи надані йому владні повноваження, призначив відносно нього службове розслідування та відсторонив його від виконання службових обов`язків, що призвело до зменшення його грошового забезпечення, тобто обмежив його права і зробив це якраз у зв`язку із тим, що він публічно критикував його на вище вказаному відео записі. Ось чому є достатньо підстав вважати, що у діях ОСОБА_3 наявний склад корупційного адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-7 ч.2 КУпАП, яке він скоїв, винісши оскаржувані ним накази, що є беззаперечним доказом їх протиправності та незаконності. Згідно з положеннями ст. 255 КУпАП, протоколи про адміністративні правопорушення, передбачені вище згаданою статтею КУпАП, мають право складати уповноважені особи Національного агентства з питань запобігання корупції. Суддя Чепенюк О.В. з незрозумілих йому причин замість того, щоб, відповідно до ст. 249 КАС України, винести і скерувати у НАЗК окрему ухвалу щодо притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності за ст. 172-7 ч.2 КУпАП, відмовила у задоволенні позовних вимог. Згідно із ч.1 ст. 34 Конституції України, кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань. Кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір. Конституція України є основним законом держави і її норми є нормами прямої дії. Всі інші нормативно-правові акти мають відповідати Конституції України, а не суперечити їй. Вище описане доводить правомірність його дій, тобто те, що він мав право критикувати свого начальника і розповідати про його протиправні дії та в нього не було законних підстав призначити щодо нього через це службове розслідування. Як вбачається із змісту оскаржуваного наказу №2283 від 02 вересня 2024 року, службове розслідування призначено за фактом оприлюднення мною у мережі «ютуб» вище вказаного відео ролику. За результатами проведення вище згаданого службового розслідування, наказом ОСОБА_3 № 2525 від 01 жовтня 2024 року його було притягнуто до дисциплінарної відповідальності. У вище зазначеному наказі йдеться про те, що його покарали за ряд порушень службової дисципліни, до яких не входило розповсюдження ним в інтернеті вище наведеного відео запису. Таким чином, навіть провівши службове розслідування, відповідач не встановив ознаки дисциплінарного проступку в тому, що він оприлюднив у мережі «ютуб» вище описаний відео ролик і у своєму наказі № 2525 від 01 жовтня 2024 року відповідач фактично визнав протиправність та незаконність свого наказу № 2283 від 02 вересня 2024 року, оскільки службове розслідування може бути призначене лише тоді, коли є достатньо даних про те, що мають місце ознаки дисциплінарного проступку. У описовій частині вище вказаного рішення йдеться про те, що підставою для винесення наказу №2283 і призначення службового розслідування став рапорт начальника УГІ в Тернопільській області Павла Підперигори, згідно з яким у вище згаданому відео ролику він розповідав про те, як не виконував накази своїх начальників про його відрядження і, тим самим, підірвав авторитет Національної поліції України. Зафіксовані у даному рапорті відомості є неправдивими. Якщо уважно передивитися вище вказаний відео запис, то можна побачити, як він розповідає, що перший раз не поїхав у відрядження в м. Дніпро через те, що пішов на лікарняний, так як у нього було хворе серце, про що заздалегідь повідомив своїх начальників. Другий раз він повідомив своїх начальників, що поїде у відрядження у м. Дніпро лише тоді, коли побаче наказ про своє відрядження, після чого наказом начальника ГУНП в Тернопільській області відряджений у м. Тернопіль і він виконав згаданий наказ. Третій раз зателефонував до начальника СУ ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_4 і попросив поміняти його та не відряджати у м. Дніпро, оскільки він нещодавно був у відрядженні у м. Тернополі та ОСОБА_5 виконав його прохання. У оскаржуваному судовому рішенні йдеться про те, що він підірвав авторитет Національної поліції України, розказавши про протиправні дії своїх начальників, однак насправді це зробив не він, а його начальники, здійснюючи свої протиправні дії. Відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) є тимчасовим заходом на час проведення службового розслідування та може бути застосовано до поліцейського у разі, якщо обставини виявленого дисциплінарного проступку унеможливлюють виконання посадових (функціональних) обов`язків ним або іншим поліцейським, а також якщо виконання поліцейським посадових (функціональних) обов`язків перешкоджає встановленню обставин виявленого дисциплінарного проступку. Про це йдеться у ч.1 ст. 17 Дисциплінарного Статуту НПУ. Із змісту оскаржуваного ним рішення вбачається, що відповідач відсторонив його від виконання службових обов`язків через те, що він мав доступ до вогнепальної зброї цілого підрозділу поліції та його начальники переживали, щоб він не зробив нічого поганого, хоча законом чітко передбачено, що підставою для відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків є скоєння ним дисциплінарного проступку, а не побоювання, чи переживання відповідача. Також вказує, що у оскаржуваному ним рішенні йдеться, що підставою для продовження щодо строків службового розслідування та відсторонення від виконання службових обов`язків є вчинення інших (нових) порушень службової дисципліни. Із змісту наказу №2525 від 01 жовтня 2024 року вбачається, що всі порушення службової дисципліни, за скоєння яких його притягнуто до дисциплінарної відповідальності, він вчинив раніше, аніж 02 вересня 2024 року, тобто швидше, аніж мала місце та подія, за фактом якої проводилося службове розслідування, а тому, в силу ч.4 ст. 26 Дисциплінарного статуту НПУ, за фактами згаданих порушень треба було призначати нові службові розслідування, а не продовжувати строки службового розслідування, призначеного 02 вересня 2024 року. Зазначає, що він не отримав від відповідача відзив на свій позов, а судом не вжито жодних заходів щодо одержання мною цього процесуального документу.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач заперечує проти її задоволення посилаючись на безпідставність викладених у ній доводів і просить оскаржуване рішення суду залишити без змін, вважаючи його законним та обґрунтованим.

Відповідно до статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 20.02.2025 призначено апеляційний розгляд в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що подана скарга не підлягає задоволенню з наступних мотивів.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, що ОСОБА_1 проходив службу в Національній поліції України, станом на 02.09.2024 на посаді старшого інспектора - чергового чергової частини ВП №4 (м. Заліщики) Чортківського районного управління поліції ГУНП в Тернопільській області у званні капітан поліції.

02.09.2024 позивач розмістив у відеохостингу «YouTube» відео, у якому виклав своє бачення подій стосовно проходження ним служби в Національній поліції України протягом останнього року, зокрема, оцінки результатів його роботи, направлення у відрядження, вказуючи, серед іншого, на упереджене та несправедливе ставлення до нього з боку керівництва ГУНП в Тернопільській області, допущення протиправності дій посадових осіб ГУНП в Тернопільській області у службовій діяльності. Запис долучений до матеріалів цієї адміністративної справи.

Начальником УГІ ГУНП в Тернопільській області підполковником поліції Павлом Підперигора подано рапорт начальнику ГУНП в Тернопільській області (зареєстрований 02.09.2024 №1137-2024) про те, що 02.09.2024 у ході моніторингу мережі Інтернет на відеохостингу «YouTube» виявлено критичну публікацію - відеозапис за участю старшого інспектора - чергового чергової частини відділення поліції №4 (м. Заліщики) Чортківського РУП ГУНП в Тернопільській області капітана поліції ОСОБА_1 , в якому міститься інформація про можливе порушення ним службової дисципліни. З огляду на вказане, за фактом можливих неправомірних дій, що мають ознаки дисциплінарного проступку з боку старшого інспектора - чергового чергової частини відділення поліції №4 (м. Заліщики) Чортківського РУП ГУНП в Тернопільській області капітана поліції ОСОБА_1 пропонує призначити службове розслідування.

Начальником ГУНП в Тернопільській області полковником поліції ОСОБА_6 прийнято наказ №2283 «Про призначення службового розслідування, створення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків», який виданий на підставі статей 14, 15, 26 Дисциплінарного статуту, Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України та Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затверджених наказом МВС України від 07.11.2018 № 893. Відповідно до змісту цього наказу ухвалено: 1. З приводу можливих порушень, що мають ознаки дисциплінарного проступку з боку старшого інспектора - чергового ВП №4 (м. Заліщики) Чортківського РУП ГУНП в Тернопільській області капітана поліції ОСОБА_1 , призначити службове розслідування у формі письмового провадження. 2. Для проведення даного службового розслідування створити дисциплінарну комісію у складі: голови дисциплінарної комісії - старшого інспектора ВСР УГІ ГУНП в Тернопільській області майора поліції Колтка Дмитра, членів дисциплінарної комісії: начальника ЧЧ УОАЗОР ГУНП в Тернопільській області майора поліції Сімонова Олександра, начальника ВГІЗ УКЗ ГУНП в Тернопільській області майора поліції ОСОБА_7 . 3. На виконання пункту 1 статті 17 Дисциплінарного статуту відсторонити від виконання службових обов`язків старшого інспектора-чергового ВП №4 (м. Заліщики) Чортківського РУП ГУНП в Тернопільській області капітана поліції ОСОБА_1 на період проведення службового розслідування. 4. УКЗ ГУНП в Тернопільській області Кутний Зіновій ознайомити капітана поліції ОСОБА_1 з наказом про його відсторонення від посади, вилучити службове посвідчення, спеціальний нагрудний знак та картку замінник, а також розробити тимчасові посадові інструкції. 5. ВП №4 (м. Заліщики) Чортківського РУП Зайцю Андрію вилучити в капітана поліції ОСОБА_1 вогнепальну зброю та спеціальні засоби. 6. Дисциплінарній комісії за результатами проведеного службового розслідування підготувати висновок (а.с.25).

Наказом ГУНП в Тернопільській області від 03.09.2024 № 2304 внесено зміни до наказу про призначення службового розслідування, зокрема внесено зміни до пунктів 3-5 та викладено їх у такій редакції: Пункт 3. На виконання пункту 1 статті 17 Дисциплінарного статуту відсторонити від виконання службових обов`язків старшого інспектора-чергового ВП №4 (м. Заліщики) Чортківського РУП ГУНП в Тернопільській області капітана поліції ОСОБА_1 на період проведення службового розслідування та визначити робоче місце - зал оперативного управління чергової частини НОМЕР_1 №4 (м. Заліщики) Чортківського РУП ГУНП в Тернопільській області. Пункт 4. УКЗ ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_8 ознайомити капітана поліції ОСОБА_1 з наказом про його відсторонення від посади, вилучити службове посвідчення, спеціальний нагрудний знак та картку замінник. Пункт 5. ВП №4 (м. Заліщики) Чортківського РУП Зайцю Андрію вилучити в капітана поліції ОСОБА_1 вогнепальну зброю та спеціальні засоби, розробити тимчасові посадові інструкції, а також ознайомити капітана поліції ОСОБА_1 з даним наказом (а.с.26).

У подальшому строк проведення службового розслідування продовжено до 01.10.2024 відповідно до наказу начальника ГУНП в Тернопільській області від 13.09.2024 № 2404 Про продовження строків проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУНП в Тернопільській області від 02.09.2024 №2283 Про призначення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії, з посиланням на пункт 2 статті 16 Дисциплінарного статуту та те, що в п`ятнадцятиденний термін не представилось дослідити ряд додаткових обставин (а.с.27).

Позивач вважає накази відповідача від 02.09.2024 №2283 та від 13.09.2024 № 2404 незаконними, через що звернувся до суду про їх скасування та стягнення матеріальної шкоди.

Надаючи правову оцінку обставинам справи у взаємозв`язку з нормами законодавства, що регулюють спірні правовідносини, в межах доводів та вимог апеляційної скарги колегія суддів апеляційного суду виходить з наступного.

Згідно статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 4 статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується.

Адміністративний суд у силу вимог статті 2 КАС України в порядку судового контролю за рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єктів владних повноважень повинен дослідити, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, розсудливо, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, пропорційно тощо.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України від 02.07.2015 № 580-VІІІ «Про Національну поліцію» (далі - Закон № 580-VІІІ).

Відповідно до статті 3 Закону №580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами. На працівників поліції (поліцейських та державних службовців) поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції».

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону № 580-VIII поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 12 Закону №580-VIII поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань. Кожен має право в будь-який час звернутися за допомогою до поліції або поліцейського.

Згідно з частиною 1 статті 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Відповідно до статті 18 Закону №580-VIII, поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Частинами 1 та 2 статті 19 Закону №580-VIII визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України «Про оборону України». Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Статтею 59 Закону №580-VIII установлено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Згідно з частиною 1 статті 60 Закону № 580-VIII проходження служби в поліції регулюється цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до частини 1 статті 64 Закон № 580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Як передбачено частиною 1 статті 70 Закону № 580-VIII поліцейський, щодо якого проводиться службове розслідування, може бути відсторонений від виконання службових обов`язків у порядку, визначеному Дисциплінарним статутом Національної поліції України.

Правила етичної поведінки поліцейського, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179 (далі Правила).

Відповідно до підпунктів 1 та 2 пункту 1 розділу ІІ вказаних Правил під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Відповідно до абзацу 1 пункту 3 розділу IV Правил за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Дисциплінарний статут Національної поліції України затверджений Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі Дисциплінарний статут) і визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

За приписами пунктів 1, 2, 4, 6, 11, 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України Про Національну поліцію, зобов`язує поліцейського, серед іншого, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Відповідно до частин 1, 2 статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до положень частини 1 статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно статті 13 Дисциплінарного статуту, засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку є дисциплінарне стягнення.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Приписами статті 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування. Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії (частина 1 статті 15 Дисциплінарного статуту).

Строки проведення службового розслідування регламентує стаття 16 Дисциплінарного статуту, яка визначає, що службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

За приписами статті 17 Дисциплінарного статуту відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) є тимчасовим заходом на час проведення службового розслідування та може бути застосовано до поліцейського у разі, якщо обставини виявленого дисциплінарного проступку унеможливлюють виконання посадових (функціональних) обов`язків ним або іншим поліцейським, а також якщо виконання поліцейським посадових (функціональних) обов`язків перешкоджає встановленню обставин виявленого дисциплінарного проступку. Відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) оформляється письмовим наказом керівника, до повноважень якого належить призначення на посаду та звільнення з посади поліцейського, та не може перевищувати строку, передбаченого для проведення службового розслідування або зазначеного в рішенні суду. . На період відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) у поліцейського вилучається службове посвідчення, спеціальний нагрудний знак, табельна вогнепальна зброя та спеціальні засоби. Під час відсторонення від виконання службових обов`язків (посади) поліцейський зобов`язаний перебувати на робочому місці, визначеному керівником, до повноважень якого належить призначення на посаду та звільнення з посади поліцейського, та сприяти проведенню службового розслідування.

Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану зазначені у статті 26 Дисциплінарного статуту, відповідно до якої у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження. Службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії (далі - уповноважена особа). . Службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807; далі - Порядок №893), він конкретизує процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, визначає права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

За змістом пункту 1 розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з пунктами 4, 13, 14 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування. Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

З наведених правових норми суд висновує, що підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, які вказують на можливе допущення поліцейським дисциплінарного проступку, а метою службового розслідування, власне, і є встановлення наявності чи відсутності складу дисциплінарного проступку, тобто відповідних обставин, які можуть підтвердити або спростувати порушення поліцейським службової дисципліни, невиконання чи неналежне виконання обов`язків поліцейського.

Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені. Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

Судом встановлено, що підставою для призначення службового розслідування був рапорт начальника УГІ ГУНП в Тернопільській області Павла Підперигора про те, що 02.09.2024 у ході моніторингу мережі Інтернет на відеохостингу «YouTube» виявлено критичну публікацію - відеозапис за участю старшого інспектора - чергового чергової частини відділення поліції №4 (м. Заліщики) Чортківського РУП ГУНП в Тернопільській області капітана поліції ОСОБА_1 , в якому міститься інформація про можливе порушення ним службової дисципліни. З огляду на вказане, за фактом можливих неправомірних дій, що мають ознаки дисциплінарного проступку з боку старшого інспектора - чергового чергової частини відділення поліції №4 (м. Заліщики) Чортківського РУП ГУНП в Тернопільській області капітана поліції ОСОБА_1 пропонує призначити службове розслідування.

Факт оприлюднення у соціальній мережі відеозапису, позивачем-апелянтом не заперечується, у вказаному відеозаписі він розповідає про проходження ним служби в органах Національної поліції України з власною оцінкою дій та рішень керівництва ГУНП в Тернопільській області щодо нього.

Колегія суддів вважає правильними посилання суду першої інстанції, що зміст оприлюдненого відеозапису ОСОБА_1 міг вказувати на дискредитацію цього органу, а тому давав підстави для призначення службового розслідування в межах якого перевіряються та з`ясовуються обставини, на які посилався ОСОБА_1 в оприлюдненому відео, для подальшої повної та об`єктивної оцінки ситуації, що склалася під час проходження ним служби на посаді поліцейського, відповідно відсутні підстави для визнання протиправним та скасування наказу відповідача від 02.09.2024 №2283 Про призначення службового розслідування, створення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків, що не спростовано у своїх вимогах апелянтом.

Відповідно до пункту 2 стаття 16 Дисциплінарного статуту у разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

Згідно наказу начальника ГУНП в Тернопільській області від 13.09.2024 № 2404 Про продовження строків проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУНП в Тернопільській області від 02.09.2024 №2283 Про призначення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії, продовжено строк проведення службового розслідування до 01.10.2024, оскільки в п`ятнадцятиденний термін не представилось дослідити ряд додаткових обставин (а.с.27).

Колегія суддів оцінюючи доводи апелянта, а також з огляду на матеріали справи вважає, що відповідачем підставно та з дотриманням Дисциплінарного статуту продовжено строк службового розслідування на строк не більше п`ятнадцяти днів (до 01.10.2024), тому наказ начальника ГУНП в Тернопільській області від 13.09.2024 № 2404 про продовження строків проведення службового розслідування є правомірним, апелянт не наводить доводів відсутності причин для продовження строку проведення службового розслідування.

Згідно статті 17 Дисциплінарного статуту відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) є тимчасовим заходом на час проведення службового розслідування та може бути застосовано до поліцейського у разі, якщо обставини виявленого дисциплінарного проступку унеможливлюють виконання посадових (функціональних) обов`язків ним або іншим поліцейським, а також якщо виконання поліцейським посадових (функціональних) обов`язків перешкоджає встановленню обставин виявленого дисциплінарного проступку.

Апеляційний суд вважає, що відсторонення ОСОБА_1 від виконання службових обов`язків, здійснено згідно приписів статті 17 Дисциплінарного статуту, відповідно до яких відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) може бути застосовано до поліцейського у разі, якщо обставини виявленого дисциплінарного проступку унеможливлюють виконання посадових (функціональних) обов`язків ним або іншим поліцейським, а також якщо виконання поліцейським посадових (функціональних) обов`язків перешкоджає встановленню обставин виявленого дисциплінарного проступку.

Застосування такого заходу як відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням конкретних обставин. З відзиву на позовну заяву вбачається, що відповідач вбачав за доцільне вжиття такого заходу через поведінку позивача (який займав посаду пов`язану з доступом до всієї вогнепальної зброї підрозділу поліції) та його негативні налаштування стосовно проходження служби, що викликали певну пересторогу, тобто задля уникнення будь-яких негативних наслідків.

Так як позивач був відсторонений від посади, то правомірно відповідно до приписів пункту 5 Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 № 260, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29.04.2016 за № 669/28799, грошове забезпечення поліцейському виплачувалося без премії.

Відповідно до пункту 5 вказаного Порядку за поліцейським, відстороненим від виконання службових обов`язків (посади) у зв`язку з проведенням щодо нього службового розслідування в порядку, визначеному Дисциплінарним статутом Національної поліції України, прийняттям відповідною місцевою радою резолюції недовіри, здійсненням щодо нього кримінального провадження, зберігаються всі види грошового забезпечення, які були йому встановлені до відсторонення, крім премії.

Поліцейський вважається відстороненим від виконання службових обов`язків з дати видання відповідного наказу до дня видання наказу про допуск до виконання службових обов`язків за займаною посадою.

Рішення про відсторонення поліцейського від посади можуть приймати начальники, яким надано право прийняття на службу або призначення на посаду, шляхом видання письмового наказу.

У разі допуску до виконання службових обов`язків за займаною посадою (якщо за результатами службового розслідування підстави прийняття рішення про відсторонення не підтвердилися) або до виконання службових повноважень (у разі закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, у зв`язку з відсутністю події або складу адміністративного правопорушення) за період, протягом якого поліцейські не виконували службові обов`язки (службові повноваження), може бути встановлена премія, на отримання якої вони втратили право у зв`язку з усуненням (відстороненням) від виконання службових обов`язків (службових повноважень). Розмір премії зазначається в наказі про скасування та не перевищує розміру, що був установлений у попередньому місяці до відсторонення.

Отже, у даному випадку суд не вбачає порушенням відсторонення ОСОБА_1 від посади на час проведення службового розслідування, враховуючи й те, що наведені норми Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 № 260, у подальшому за результатами службового розслідування у разі відсутності дисциплінарного проступку та підстав до притягнення поліцейського до відповідальності дозволяють встановити премію, на отримання якої він втратив право у зв`язку з усуненням (відстороненням) від виконання службових обов`язків (службових повноважень).

Колегія суддів враховує, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Професійний обов`язок поліцейського полягає в безумовному виконанні закріплених законами та іншими нормативно-правовими нормами та Присягою поліцейського завдань щодо захисту особистої безпеки громадян. Поліцейський як представник держави зобов`язаний постійно на належному рівні виконувати покладені на поліцію повноваження, сприяти припиненню вчинення правопорушень, з честю та гідністю поводити себе як в службовий та позаслужбовий час, з метою недопущення зниження рівня авторитету та довіри громадян до Національної поліції України.

Згідно з частиною 1 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із положеннями статті 75 КАС України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому в силу положень статті 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно із частиною 1 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Аналізуючи все вищенаведене колегія суддів дійшла висновку, що накази відповідача від 02.09.2024 №2283 та від 13.09.2024 № 2404 та стягнення недоплачених коштів за час відсторонення ОСОБА_1 від посади на час проведення службового розслідування прийняті обґрунтовано, є вмотивованими, законними і підставними, а тому позовні вимоги не підлягають до задоволення, суд апеляційної інстанції не встановив неправильного застосування норм матеріального права, порушень норм процесуального права при ухваленні судового рішення і погоджується з висновками суду першої інстанції у справі, апелянтом не подано обґрунтованих доводів на спростування зазначеного судом, а його доводами висновки, викладені в судовому рішенні, не спростовуються і підстав для його скасування не вбачається.

Щодо доводів апелянта, що він не отримав від відповідача відзив на свій позов, а судом не вжито жодних заходів щодо одержання мною цього процесуального документу, то колегія суддів такі відхиляє, оскільки відповідно до матеріалів справи згідно опису вкладення до відправлення 110 на ОСОБА_1 за адресою яка вказана як у позові так і в апеляційній скарзі відправлено відзив на позовну заяву із додатками, однак відповідно до інформації із відстеження із сайту Укрпошти таке відправлення прибуло до відділення в місто Чортків 25.10.2024, а повернуто відправнику (закінчення встановленого терміну зберігання) 08.11.2024, відповідно не вручено позивачу з незалежних від відповідача обставин.

У відповідності до частини 2 статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію і практику Суду як джерело права.

У контексті оцінки доводів апеляційної скарги апеляційний суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах «Проніна проти України» (пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Інші доводи та міркування, викладені в апеляційній скарзі, також не впливають на правильність висновків суду першої інстанції, а тому не можуть бути підставою для скасування оскаржуваного судового рішення.

Відповідно до статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Підстав для розподілу судових витрат за наслідками апеляційного перегляду рішення суду першої інстанції на підставі статті 139 КАС України у апеляційного суду немає.

Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 18 листопада 2024 року у справі № 500/6049/24 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Н.В. Ільчишин

Судді Р.Й. Коваль

В.В. Гуляк

Повний текст постанови складено 22.04.2025