Справа № 640/2517/22
Суддя: Лисенко В.І.
Дата ухвалення: 2025-04-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 квітня 2025 року м.Київ №640/2517/22

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Лисенко В.І., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» (далі по тексту позивач), адреса: 01015, місто Київ, вулиця Лейпцизька, будинок 1а до Державної аудиторської служби України (далі по тексту - відповідач), адреса: 04070, місто Київ, вулиця Петра Сагайдачного, будинок 4, в якій позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України, складений за результатами моніторингу закупівлі UA-2021-10-01-004732-b.

В обґрунтування вимог позивач зазначає, що за результатами моніторингу відповідачем складено висновок від 30.12.2021, згідно з яким установлено такі порушення: що замовником допущено до оцінки та не відхилено тендерну пропозицію учасника ПП "Водоліт", чим порушено вимоги пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі». Позивач вважає вказаний висновок протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.01.2022 вказану позовну заяву прийнято до провадження та відкрито провадження у справі.

На виконання положень п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13 грудня 2022 року №2825-ІХ, дана справа отримана Київським окружним адміністративним судом за належністю.

11.05.2023 вказані матеріали адміністративного позову отримані Київським окружним адміністративним судом та протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 11.05.2023 справа розподілена судді Лисенко В.І.

Згідно з частиною другою статті 35 Кодексу адміністративного судочинства України у разі зміни складу суду розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 17.05.2023 адміністративну справу прийнято до провадження та ухвалено, що справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідач у відзиві на позовну заяву зазначає, що позов не підлягає задоволенню і є безпідставним та необґрунтованим. Просить суд відмовити у задоволенні позову.

Позивач у відповіді на відзив зазначив про те, що тендерна пропозиція ПП "Водоліт" надано у повному обсязі документи на його відповідність тендерній документації позивача та кваліфікаційним критеріям, визначеним позивачем у тендерній документації позивача. Позивач наголосив на тому, що тендерна документація передбачає можливість для учасників відкритих торгів підтвердити виконання аналогічного договору тими первинними документами, складення яких передбачено самими договорами підряду. З наданого учасником договору від 10.06.2019 № 10/06/19 вбачається, що ПП «Водоліт» виконувалися будівельні роботи значної складеності (зокрема й на мережах діаметрами 400 мм і більше), що свідчить про виконання зазначеним учасником вимог Тендерної документації в частині документального підтвердження досвіду виконання аналогічного договору та відповідність дій Замовника щодо допущення зазначеного учасника до участі у відкритих торгах вимогам абзацу 2 пункту 1 частини 1 статті 31 Закону. Зі змісту договору субпідряду від 10.06.2019 № 10/06/19, укладеного між ПП «Водоліт» та ПП «АСТЕЛБУДСЕРВІС», вбачається, що даний договір виконувався за власні кошти, у зв`язку з чим складення довідок форми № КБ-3 за даним договором не є обов`язковим. Позивач просив задовольнити позов у повному обсязі.

Розглянувши подані представниками сторін документи та матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

На підставі Закону України «Про публічні закупівлі» на офіційному сайті публічних закупівель ПрАТ «АК «Київводоканал» (далі - Позивач, Замовник) проведено закупівлю L А-2021-10-01-004732-b (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2021-10-01-004732-b) на виконання будівельних робіт по об`єкту «Реконструкція водопровідної мережі Д=500 мм по вул. Автозаводській від вул. Дубровицької до вул. Резервної в Оболонському районі м. Києва», ДСТУ Б.Д.1.1.-1:2013 (45000000-7 Будівельні роботи та поточний ремонт ДК 021:2015).

Державною аудиторською службою України наказом заступника голови від 07.12.2021 №416 прийнято рішення про проведення моніторингу, зокрема вказаної вище закупівлі.

Предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон), своєвчасності надання роз`яснень щодо тендерної документації, розгляду тендерних пропозицій, своєчасності укладання договору про закупівлю, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, своєчасності надання інформації та документів у випадках, передбачених Законом.

За результатами моніторингу відповідачем складено висновок, опублікований 30.12.2021, згідно з яким виявлено порушення за результатами розгляду тендерної пропозиції ПП «Водоліт» абзацу другого пункту 1 частини першої статті 31 Закону.

Вважаючи висновок контролюючого органу протиправним, позивач звернувся до суду з цим адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходив із такого.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Аналіз даної норми дає змогу дійти висновку, що діяльність органів державної влади здійснюється у відповідності до спеціально-дозвільного типу правового регулювання, який побудовано на основі принципу «заборонено все, крім дозволеного законом; дозволено лише те, що прямо передбачено законом». Застосування такого принципу суттєво обмежує цих суб`єктів у виборі варіантів чи моделі своєї поведінки, а також забезпечує використання ними владних повноважень виключно в межах закону і тим самим істотно обмежує можливі зловживання з боку держави та її органів.

Вчинення ж державним органом чи його посадовою особою дій у межах компетенції, але непередбаченим способом, у непередбаченій законом формі або з виходом за межі компетенції є підставою для визнання таких дій та правових актів, прийнятих у процесі їх здійснення, неправомірними.

Положеннями Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VIII (далі-Закон №922) установлено правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальної громади та об`єднаних територіальних громад.

Метою вказаного Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Відповідно до пункту 14 частини першої статті 1 Закону №922 моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Пунктом 37 частини першої статті 1 Закону №922 визначено, що учасник процедури закупівлі/спрощеної закупівлі (далі учасник) фізична особа, фізична особа підприємець чи юридична особа резидент або нерезидент, у тому числі об`єднання учасників, яка подала тендерну пропозицію/пропозицію або взяла участь у переговорах у разі застосування переговорної процедури закупівлі.

Частиною першою статті 8 Закону №922 визначено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі органи державного фінансового контролю).

Постановою Кабінету Міністрів України від 28.10.2015 №868 «Про утворення Державної аудиторської служби України», яка набрала чинності 03.11.2015, утворено Державну аудиторську службу України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів, реорганізувавши Державну фінансову інспекцію шляхом перетворення.

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі - Положення №43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення №43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Відповідно до пункту 7 Положення Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Тобто, саме на відповідача як на територіальний орган Держаудитслужби покладено здійснення моніторингу закупівель.

Згідно з частиною шостою статті 8 Закону №922 за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Частинами шостою-сьомою статті 8 Закону №922 визначено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Відповідно до частини десятої статті 8 Закону №922 у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Відповідач зазначив, що порушення полягає у тому, що замовником допущено до оцінки та не відхилено тендерну пропозицію учасника ПП «Водоліт» як таку, що не відповідає кваліфікаційному критерію, установленому статтею 16 Закону, чим порушено вимоги пункту 1 частини 1 статті 31 Закону.

Суд звертає увагу на те, що згідно з частиною другою статті 22 Закону №922 у тендерній документації зазначаються такі відомості:

1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій;

2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації», та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону;

4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби);

5) кількість товару та місце його поставки;

6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги;

7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;

8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов;

9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами;

10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію.

У разі застосування критерію оцінки вартість життєвого циклу, методика оцінки тендерних пропозицій повинна містити опис усіх складових вартісних елементів та перелік документів і інформації, які повинні надати учасники для підтвердження вартості складових елементів життєвого циклу. Замовник у разі необхідності дисконтування витрат життєвого циклу майбутніх періодів може використовувати поточну облікову ставку Національного банку України. Вартість життєвого циклу може рахуватися як сума всіх витрат життєвого циклу або сума всіх витрат життєвого циклу, поділена на розрахункову одиницю експлуатації предмета закупівлі;

11) строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій;

12) валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції;

13) мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції;

14) кінцевий строк подання тендерних пропозицій;

15) розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);

16) розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати);

17) прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;

18) вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг;

19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Згідно частини першої, другої статті 16 Закону №922 замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв:

1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій;

2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід;

3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів);

4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.

Судом встановлено, що згідно з пунктом 1.3 частини І додатку 1 до тендерної документації замовника наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів) - підтверджується, зокрема, наданням нотаріально завіреним/и копією (ями) договору (ів), який повинен (і) свідчити, що учасник має досвід виконання аналогічного (их) договору (ів) з обов`язковим наданням нотаріально завіреного(их) договору(ів) та підтверджуючих документів не менше 100 % виконання цього (іх) договору (ів). Документами, які підтверджують виконання договорів є акти виконаних підрядних робіт формою № КБ-2в та довідкою № КБ-3 (або іншими документами, які передбачені порядком приймання-передачі закінчених робіт (об`єкта будівництва) умовами договору підряду).

Аналогічним(и) договором(ами) є договір(и), які включають (з урахуванням пояснювальної записки проектної документації) - виконання будівельних робіт з прокладання/санації водопровідних та/або каналізаційних мереж діаметром 400 мм і більше.

Отже, в умовах тендерної документації позивач встановив чітку вимогу про надання учасниками закупівлі актів виконаних підрядних робіт формою № КБ-2в, довідки № КБ-3 (або іншими документами, які передбачені порядком приймання-передачі закінчених робіт (об`єкта будівництва) умовами договору підряду), аналогічного договорогу, який включає (з урахуванням пояснювальної записки проектної документації) - виконання будівельних робіт з прокладання/санації водопровідних та/або каналізаційних мереж діаметром 400 мм і більше.

Водночас, учасник процедури закупівлі ПП «Водоліт» у своїй тендерній пропозиції надав договір субпідряду від 10.06.2019 №10/06/19 на виконання будівельних робіт з будівництва тимчасової каналізаційної напірної станції в м. Києві на загальну суму 1 879 573,91 грн з додатками та акт приймання виконаних будівельних робіт за серпень 2019 за формою № КБ-2в щодо 100 % виконання такого договору.

Однак, у зазначеному акті наведена інформація про укладання трубопроводів із поліетиленових труб діаметром 315 мм та сталевих водопровідних труб діаметром 300 мм (зовнішній діаметр 325 мм), тобто з діаметром меншим ніж 400 мм.

Також зазначений учасник не надав довідку № КБ-3 (або інший документ, які передбачений порядком приймання-передачі закінчених робіт (об`єкта будівництва) умовами договору підряду), що не відповідає вимогам пункту 1.3 частини І додатку 1 до тендерної документації Замовника.

Позивач у позові стверджує про те, що відповідачем досліджувалися надані в складі тендерної пропозиції ПП «Водоліт» документи лише в частині діаметрів трубопроводів без дослідження інших складових мереж, на яких виконувалися будівельні роботи ПП «Водоліт».

Позивач звертав увагу на те, що ПП «Водоліт» у складі тендерної пропозиції було надано: довідку, складену у формі згідно з Додатком 6 «Перелік про виконання аналогічних договорів за предметом закупівлі» Тендерної документації; нотаріально завірений договір субпідряду на виконання будівельних робіт від 10.06.2019 № 10/06/19 з додатками, предметом якого є «Будівництво тимчасової каналізаційної напірної станції в м. Києві»; оригінал лист-відгуку від 04.08.2019 № 31 від замовника, для якого виконувались роботи за аналогічним договором; акт приймання виконаних будівельних робіт за серпень 2019 року за договором від 10.06.2019 № 10/06/19 (форма № КБ-2в).

Проте, на думку позивача, відповідачем не було належно досліджено Локальний кошторис на будівельні роботи №2-1-1, що є додатком до договору субпідряду на виконання будівельних робіт від 10.06.2019 № 10/06/19, та акт приймання виконаних будівельних хє:т за серпень 2019 року (форма № КБ-2в), а саме - пункти 48, 52 та 110, в яких визначено про виконання ПП «Водоліт» таких будівельних робіт на мережах: улаштування круглих збірних залізобетонних каналізаційних колодязів діаметром 1,5 м у мокрих ґрунтах (п. 48); демонтаж опор із плит і кілець діаметром більше 1000 мм (п. 52); розширення свердловини установками горизонтально спрямованого буріння, сила протяжки до 36 300 кг, група ґрунту 2, діаметр розширення понад 300 мм до 450 мм (п. ПО).

Проте, суд не приймає до уваги вказані доводи позивача, оскільки у Тендерній документації чітко визначено, що для підтвердження досвіду виконання аналогічного договору учасник має надати договір, який включає (згідно пояснювальної записки проектної документації) - виконання будівельних робіт з прокладання/санації водопровідних та/або каналізаційних мереж діаметром 400 мм і більше.

При цьому, суд погоджується з твердженням позивача про те, що поняття будівельних робіт на мережах має досить широке визначення та включає у себе певний перелік робіт, окрім безпосереднього прокладання трубопроводів.

Відповідно до визначень, наведених у п. 3.2 Правил визначення вартості будівництва (ДСТУ БД.1.1-1:2013) та п. 1.2 Настанови з визначення вартості будівництва, ствердженої наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2011 №281, будівельні роботи - будівельні, монтажні, ремонтно-будівельні, реставраційно-відновлювальні та пусконалагоджувальні роботи.

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення», водопровідна мережа - система трубопроводів, відповідних споруд та устаткування для розподілу і подачі питної води споживачам.

Отже, будівельні роботи з прокладання/санації водопровідної мережі включають в себе укладання трубопроводів, облаштування/будівництво каналів, колодязів, свердловин тощо.

Між тим, поняття "прокладання/санація водопровідних та/або каналізаційних мереж" і "улаштування круглих збірних залізобетонних каналізаційних колодязів, демонтаж опор із плит і кілець, розширення свердловини бурінням" не є ідентичними, хоча можуть стосуватися однієї сфери (водопостачання), але стосуються різних видів робіт.

Так, прокладання/санація мереж - це роботи, пов`язані із будівництвом, ремонтом, реконструкцією або відновленням зовнішніх інженерних мереж тобто трубопроводів, які транспортують воду або стоки (монтаж нових трубопроводів (водогін, каналізація), санація з використанням безтраншейних технологій (наприклад, метод руйнування старої труби з установленням нової), прокладання колекторів, оглядових колодязів тощо). Ці роботи стосуються лінійної інфрастурктури.

Улаштування круглих збірних залізобетонних каналізаційних колодязів, демонтаж опор із плит і кілець, розширення свердловини бурінням - це спеціалізовані геологічні або гідрогеологічні роботи з буріння, поглиблення або розширення існуючої свердловини. Свердловини можуть бути водозабірними, геотермальними, дренажними тощо (буріння артезіанських свердловин, розширення обсадних колон, виконання обсадки після розширення) . Дані роботи стосуються точкового об`єкта (свердловини), а не мережі.

З огляду на предмет закупівлі "Реконструкція водопровідної мережі" та вимог позивача у тендерній документації щодо надання копій договорів на підтвердження виконання аналогічних робіт з прокладання/санації водопровідних та/або каналізаційних мереж діаметром 400 мм і більше, суд дійшов висновку, що тендерна пропозиція ПП "Водоліт" не відповідає вимогам тендерної документації замовника.

Позивач у позові стверджує, що тендерна документація передбачає можливість для учасників відкритих торгів підтвердити виконання аналогічного договору тими первинними документами складання яких передбачено самими договорами підряду, суд зазначає таке. На думку позивача, з Договору N°10/06/19 вбачається що первинним документами, які складаються для підтвердження його виконання, є акти виконаних робіт форми N°КБ-2в, а складення довідок N°КБ-3 не передбачено. Отже з підтвердження виконання Договору N° 10/06/19 ПП «Водоліт» в складі тендерні, пропозиції надано передбачений зазначеним договором акт виконаних робіт форми №КБ-2в за серпень 2019 року.

Однак, суд зазначає про те, що відповідно до пункту 4.1 Договору № 10/06/19 розділу « 4. Порядок прийому-передачі робіт» до 25 числа кожного місяця підрядник (ПП «Водоліт») передає замовнику на затвердження та підписання документи щодо фактично виконаного обсягу робіт за звітний місяць, а саме: два примірники акту приймання-передачі виконаних робіт та два примірники виконавчої документації.

Крім того, згідно з пунктом 1 розділу 3 тендерної документації Замовника докумен ти та інформація, які вимагаються замовником відповідно до вимог цієї документами у складі тендерної пропозиції, але не передбачені чинним законодавством України, не подаються в складі тендерної пропозиції, про що такий учасник повинен зазначити у своїй тендерній пропозиції, включаючи обґрунтування та причини неподанні документів та/або інформації.

З огляду на викладене, учасник процедури закупівлі ПП «Водоліт» у своїй тендерній пропозиції на виконання вимог тендерної документації не надав довідку № КБ-3, виконавчої документації (тобто інший документ, який передбачений умовами договору підряду щодо порядку приймання-передачі закінчених робіт), та не надав пояснення зазначенням обґрунтування та причини неподання вказаних документів, чим не дотримався умов тендерної документації.

Слід зазначити, що відповідно до статті 28 Закону замовник здійснює розгляд тендерних пропозицій на відповідність вимогам тендерної документації.

З огляду на зазначене, позивач мав відхилити тендерну пропозицію учасника ПП "Водоліт", яка не відповідає кваліфікаційному критерію, установленому статтю 16 Закону та розглядати наступного учасника торгів, однак на порушення вимог абзацу другого пункту 1 частини 1 статті 31 Закону позивач не відхилив тендерну пропозицію ПП "Водоліт" як таку, що не відповідає кваліфікаційним критеріям, установленим статтею 16 Закону та уклав з ним Договір.

Щодо твердження позивача у позовній заяві про те, що вимога відповідача щодо розірвання договору призведе до порушення прав та інтересів позивача та матиме негативні наслідки, що є непропорційним у співвідношенні з нібито виявленими відповідачем недоліками, суд зазначає таке.

Відповідно до пункту 5 частини 7 статті 8 Закону Держаудитслужба обов`язково у висновку про результати моніторингу закупівлі зазначає зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Порядком заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженим наказом Міністерства фінансів України 08.09.2020 № 552 (далі - Порядок), затверджено форму такого висновку, який складається зі вступної частини, в якій зазначається інформація про закупівлі, предмет закупівлі, інформація про оприлюднення та застосовану процедуру закупівлі, підстави здійснення моніторингу та дата початку моніторингу та констатуючої частини, де зазначається дата закінчення моніторингу та інформація про результати моніторингу, висновок про наявність чи відсутність порушення та зобов`язання щодо його усунення у разі виявлення.

Зазначені норми надають Держаудитслужбі повноваження щодо зазначення у висновку про зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель і не встановлюють конкретного переліку заходів (варіантів поведінки), спрямованих на усунення таких порушень. Конкретний захід, спрямований на усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, Держаудитслужба визначає самостійно відповідно до наданих їй повноважень.

Держаудитслужба у пункті 3 констатуючої частини висновку від 18.07.2022 № 144 зазначила про зобов`язання здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності / нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Відповідно до частини шостої статті 1 Закону договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі / спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.

Частиною 1 статті 41 Закону визначено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України за особливостями, визначеними цим Законом.

Як було встановлено вище, позивач застосував процедуру закупівлі, яка проведена з порушеннями вимог Закону, а Держаудитслужба в оскаржуваному висновку зобов`язала здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності / нікчемності договору, позаяк договір про закупівлю є результатом процедури закупівлі.

З огляду на зазначене, такий спосіб усунення порушення є пропорційний виявленим порушенням законодавства у сфері закупівель.

Отже, за викладених обставин, суд вважає, що оскаржуваний висновок про результати моніторингу процедури закупівлі є таким, що винесений на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а також з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано. А тому, відповідно, відсутні підстави для задоволення позовних вимог щодо визнання його протиправним та скасування.

Відповідно до статті 244 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:

1)чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2)чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до положень частин 1 та 2 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7)з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8)пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

У даному разі суд погоджується з позицією відповідача і зазначає, що відповідно до частини 1 статті 41 Закону №922 договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України за особливостями, визначеними цим Законом.

Оскільки позивач уклав договір за результатами проведеної процедури закупівлі, яка проведена з порушенням вимог Закону №922, Держаудитслужба в оскаржуваному висновку правомірно зобов`язала позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом припинення зобов`язань за договором з дотриманням положень Господарського і Цивільного кодексів України, позаяк договір про закупівлю є результатом процедури закупівлі.

За наслідком здійснення аналізу оскаржуваного рішення на відповідність наведеним вище критеріям, суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Статтею 139 Кодексу адміністративного судочинства України вирішено питання розподілу судових витрат.

Оскільки у задоволенні цього позову відмовлено повністю, суд не стягує та не присуджує судові витрати понесенні позивачем у цій справі.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Відмовити у задоволенні адміністративного позову.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лисенко В.І.