Справа № 742/2204/25
Суддя: Коваленко А. В.
Дата ухвалення: 2025-04-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/742/40/25
Єдиний унікальний № 742/2204/25
У Х В А Л А

22 квітня 2025 року м.Прилуки

Суддя Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області Коваленко А.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , представник позивача Гринь Людмили Василівни, до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправними дії та скасування постанови про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Вивчивши позовну заяву приходжу до наступних висновків.

Відповідно до ч.2 ст.160 КАС України, у разі подання позовної заяви та доданих до неї документів в електронній формі через електронний кабінет до позовної заяви додаються докази надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.

Згідно п.2 Правил надання послуг поштового зв`язку затверджених Постановою КМУ від 05.03.2009 №270 документом, що підтверджує прийняття для пересилання реєстрованого поштового відправлення є розрахунковий документ встановленої форми та змісту, що підтверджує надання послуг поштового зв`язку, а саме касовий чек, розрахункова квитанція.

Пунктом 2 вказаних Правил також визначено, що: адресат - фізична або юридична особа, якій адресується поштове відправлення, поштовий переказ, прізвище, ім`я та по батькові або найменування якої зазначені на поштовому відправленні, бланку поштового переказу в спеціально призначеному для цього місці; поштова адреса адреса відправника та адресата, яка зазначена на поштовому відправленні, бланку поштового переказу у спеціально призначеному для цього місці; реєстроване поштове відправлення - поштове відправлення, яке приймається для пересилання з видачею розрахункового документа, пересилається з приписуванням до супровідних документів та вручається одержувачу під розписку. Внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення (п.59 Правил). У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення (п.61 Правил).

Відповідно до п. 3.2.1.2 Порядку пересилання поштових відправлень затвердженого наказом Українського державного підприємства поштового зв`язку "Укрпошта" від 12.05.2006р. №211, при прийманні листа (бандеролі) з оголошеною цінністю з описом вкладення працівник зв`язку звіряє вкладення з описом ф. 107 (рис. 27), а також перевіряє відповідність місця призначення, найменування адресата та суми оголошеної цінності, зазначених на відправленні та примірнику опису, розписується на ньому і проставляє відбиток календарного штемпеля.

Таким чином, належним доказом відправлення іншій стороні копій заяви та доданих до неї документів є належним чином оформлений оригінал опису вкладень в поштове відправлення та оригінал документу, що підтверджує надання поштових послуг (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

Однак, всупереч зазначеному, заявником не подано до суду опису вкладень в поштове відправлення та оригіналу розрахункового документу, що підтверджує відправлення відповідачу копії заяви та доданих до неї документів та надання поштових послуг.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно із частиною першою статті 2 КАС завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною першою статті 5 КАС визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Право на судовий захист реалізується особою шляхом подання позовної заяви до адміністративного суду, яку відповідно до частини першої статті 122 КАС може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

У частині другій статті 286 КАС України передбачено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Правові наслідки пропуску строку звернення до адміністративного суду визначені у статті 123 КАС України.

Так, відповідно до частини першої цієї статті у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву (частина друга статті 123 КАС).

Норми КАС не дають визначення поважних причин пропуску строку звернення до адміністративного суду. Вочевидь такими є обставини, які унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення особою процесуальних дій щодо звернення з позовною заявою у визначений законом строк; є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом; або пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Обставини такого роду, якщо на них посилається особа, повинні бути підтверджені відповідними доказами.

Інститут строків звернення до адміністративного суду сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до реалізації права на звернення до суду. Встановлюючи такі строки, законодавець обмежив час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Недотримання строків, про які йдеться, зумовлює визначені законом правові наслідки.

Статтею 6 Конвенції гарантовано, що кожен при вирішенні питання щодо прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, визначеним законом.

Згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ практику ЄСПЛ як джерело права.

У пункті 41 рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» ЄСПЛ вказав: «…Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак, такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою…У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata, особливо…коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків».

Правила регулювання строків для подання скарги мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані [див. рішення ЄСПЛ від 28.10.1998 у справі «Perez de Rada Cavanilles v. Spain», заява № 28090/95, пункт 45; від 21.12.2010 у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» (Peretyaka and Sheremetyev v. Ukraine), заяви № 17160/06 та № 35548/06, пункт 34].

У справі «Устименко проти України» ЄСПЛ зазначив, що сама концепція «поважних причин» не є чіткою, тому для національних судів ще важливішим було вказати причини свого рішення про поновлення пропущеного строку і відновлення провадження у справі заявника.

Якщо строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.

З матеріалів справи вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_2 направлено на адресу позивача постанову від 10.03.2025 року 22.03.2025 року, про що свідчить штамп на копії позовної заяви, а до відділення пошти лист передано 04.04.2025 року ( відтиск печатки на конверті).

З позовною заявою позивач звернувся до суду 20.04.2025 року, в якій вказує, що постанову отримав лише 18 квітня 2025 року, оскільки пошта в село Івангород приходить раз на тиждень.

Враховуючи викладене, суд констатує, що позивач звернувся до суду з пропуском строку для звернення до суду з вказаним позовом, у своєму клопотанні просить поновити строк для звернення до суду з даним позовом, при цьому зазначає, що про прийняття щодо ОСОБА_1 постанови він дізнався 18.04.2025 року, коли отримав поштове відправлення, яким було надіслано копію постанови, але доказів щодо цього не надав, а тому суд вважає, що підстави для поновлення строку звернення до суду відсутні .

За таких обставин, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.123,169 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , представник позивача Гринь Людмили Василівни, до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправними дії та скасування постанови про адміністративне правопорушення залишити без руху.

Рекомендувати позивачу усунути недоліки заяви у строк десять днів з дня отримання позивачем ухвали суду, а саме : оригінал опису вкладень в поштове відправлення та оригінал документу, що підтверджує надання поштових послуг (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) направлення відповідачу позовної заяви з додатками та зазначити інші підстави поважності строку звернення до суду та надати докази на підтвердження поважності пропуску строку.

Роз`яснити позивачу, що його заява буде вважатись неподаною та такою, що підлягає поверненню, якщо він протягом зазначеного строку не усуне вищевказані недоліки.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Анатолій КОВАЛЕНКО