Справа № 440/4947/25
Суддя: І.Г. Ясиновський
Дата ухвалення: 2025-04-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

18 квітня 2025 рокум. ПолтаваСправа № 440/4947/25
Суддя Полтавського окружного адміністративного суду Ясиновський І.Г., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Служби у справах дітей виконавчого комітету Шевченківської районної в м. Полтаві ради про визнання дій та бездіяльності протиправними та стягнення грошової компенсації за завдану моральну шкоду,

В С Т А Н О В И В:

До Полтавського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Служби у справах дітей виконавчого комітету Шевченківської районної в м. Полтаві ради про визнання дій та бездіяльності протиправними та стягнення грошової компенсації за завдану моральну шкоду, прохальна частина якої містить наступні вимоги:

"Визнати наведені в позовній заяві порушення Служби у справах дітей виконавчого комітету Шевченківської районної у м. Полтаві ради, триваючими правопорушеннями та поновити пропущений строк для звернення ОСОБА_1 до суду за захистом порушених прав.

Стягнути з виконавчого комітету Шевченківської районної у м. Полтаві ради (Код ; 36040, м. Полтава, вул. І. Мазепи буд., 30, р/р UA0049579 в Державній казначейській службі України) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) грошову компенсацію завданої моральної шкоди в розмірі 200 000,00 грн. (Двісті тисяч грн).".

Згідно з Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.04.2025 присвоєно справі № 440/4947/25 та передано судді І.Г.Ясиновському.

Суд зауважує, що відповідно до пункту 2 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

При цьому, частинами 2, 3, 4 статті 46 КАС України встановлено, що позивачем в адміністративній справі можуть бути громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, підприємства, установи, організації (юридичні особи), суб`єкти владних повноважень. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, громадські об`єднання, юридичні особи, які не є суб`єктами владних повноважень, можуть бути відповідачами лише за адміністративним позовом суб`єкта владних повноважень: 1) про тимчасову заборону (зупинення) окремих видів або всієї діяльності громадського об`єднання; 2) про примусовий розпуск (ліквідацію) громадського об`єднання; 3) про затримання іноземця або особи без громадянства чи примусове видворення за межі території України; 4) про встановлення обмежень щодо реалізації права на свободу мирних зібрань (збори, мітинги, походи, демонстрації тощо); 5) в інших випадках, коли право звернення до суду надано суб`єкту владних повноважень законом.

Відповідно до пунктів 4, 5 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Матеріально-правові вимоги (предмет позову) визначені у статті 5 КАС України.

Так, згідно з частинами першою та другою статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю. Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

По тексту позову, заявник окрім іншого зазначає, що він "звертаючись до Полтавського окружного адміністративного суду, просить про захист порушених прав шляхом: 1.«визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;».

Однак, у прохальній частині позову не конкретизовано які саме рішення, дії чи бездіяльність Служби у справах дітей виконавчого комітету Шевченківської районної у м. Полтаві ради, тобто не визначено у зверненні, які оскаржуються ним рішення, дії чи бездіяльність чітко визначеного суб`єкта владних повноважень, прийняті чи вчинені ним та які б порушували права позивача у публічно-правових відносинах

Крім того, в прохальній частині позову частина позовних вимог також звернена до виконавчого комітету Шевченківської районної у м. Полтаві ради, але вказаного суб`єкта не зазначено в якості відповідача.

Також по тексту позову заявник окрім іншого зазначає про те, "Мати дітей, ОСОБА_2 з 2019 року, дітей переховує, не надає жодної інформації про їх стан та не надає можливості батькові спілкуватись з дітьми". Також, посилається на вимоги Сімейного Кодексу України, зокрема в частині його прав на участь у вихованні дітей. Тобто, окрім іншого зазначає про наявність у нього порушених прав в частині його участі у вихованні його дітей, що в свою чергу не є публічно-правовим спором, а є спором, який підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства місцевим загальним судом.

Таким чином, ОСОБА_1 фактично в прохальній частині позову не заявляє про наявність публічно-правового спору, на який поширюється юрисдикція адміністративного суду відповідно до статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини третьої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною другою статті 132 КАС України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08 липня 2011 року №3674-VI "Про судовий збір".

Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п. 3 ч.2 ст. 4 ЗУ "Про судовий збір", за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою встановлюється ставка судового збору в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" установлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2025 - 3028,00 грн.

Також, суд наголошує, що відповідно до підпункту 5 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви про відшкодування моральної шкоди, встановлюється ставка судового збору в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В силу положень абзаців першого та другого частини 3 статті 6 вказаного Закону за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

В силу частини другої статті 9 Закону України "Про судовий збір" суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Разом з тим, до позовної заяви долучено документ про сплату судового збору у розмірі 970,00 грн.

Натомість, зважаючи на необхідність уточнення позовних вимог суд вважає за необхідне наголосити на потребі сплати судового збору за кожну позовну вимогу майнового та немайнового характеру, звернену до кожного окремо визначеного відповідача - суб`єкта владних повноважень та викладену у позовній заяві.

Частиною четвертою статті 161 КАС України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

При цьому згідно з частиною другою статті 94 вказаного Кодексу письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Частинами четвертою та п`ятою тієї ж статті встановлено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Згідно з матеріалами позовної заяви не додано належним чином засвідчених копій паспорту громадянина України та довідки про присвоєння ідентифікаційного коду ОСОБА_1 .

Крім того, в силу частини шостої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини першої статті 118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Згідно з частинами першою, другою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів.

У позовній заяві заявником окрім іншого зазначено про порушення його прав при зверненні до відповідача 25.11.2023 та рішенням Шевченківської районної у м. Полтаві ради від 09.01.2024 про визначення участі у вихованні та спілкуванні з дітьми.

Таким чином, у разі оскарження заявником вказаного рішення, то йому необхідно визначати це чітко в прохальній частині позову, визначити відповідного відповідача та подати клопотання про визнання поважними причин пропуску стоку звернення до суду, з огляду на те, що рішення прийнято ще 09.01.2024, а звертається він із позовом через понад рік від дати прийняття вказаного рішення. Окрім того, вказане рішення прийняте іншим суб`єктом, ніж вказує заявник.

Водночас, суд звертає увагу заявника, що Верховний Суд у постанові від 31 березня 2021 року у справі № 240/12017/19 вказав, що позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів. Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Рішенням Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Жодних належних пояснень в обґрунтування поважності пропуску строку звернення до суду та об`єктивної неможливості звернутися до суду в шестимісячний строк звернення не містить.

Щодо посилання заявника на листи виконавчого комітету Шевченківської районної у місті Полтаві ради, то вони не є рішеннями суб`єкта владних повноважень, а лише є перепискою та відповідями на його звернення.

Згідно з частиною першою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовну заяву необхідно залишити без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви.

Окремо суд ще раз звертає увагу заявника, що захист його прав, передбачених сімейним кодексом, у тому числі врегулювання питання графіку та способу побачення із власними дітьми, у разі відсутності згоди матері дітей, можливий шляхом звернення із відповідним позовом до місцевого загального суду в порядку цивільного судочинства, що в свою чергу буде належним та ефективним способом відновлення його порушених прав.

На підставі викладеного, керуючись статтями 160, 161, 169 КАС України,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Служби у справах дітей виконавчого комітету Шевченківської районної в м. Полтаві ради про визнання дій та бездіяльності протиправними та стягнення грошової компенсації за завдану моральну шкоду залишити без руху.

Позивачу усунути недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки можуть бути усунені шляхом подання до Полтавського окружного адміністративного суду:

1) позовної заяви, оформленої відповідно до статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, зокрема із зазначенням у ній:

кожного окремо визначеного відповідача - суб`єкта владних повноважень і його місця реєстрації, ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України та поштового індексу, а також у прохальній частині позовної заяви предмету позову, а саме: конкретизованих рішень, дій чи бездіяльності кожного окремо визначеного відповідача - суб`єкта владних повноважень, з якою позивач не погоджується;

позовних вимог визначених згідно з частинами першою та другою статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України, обґрунтованих порушенням прав позивача у сфері публічних правовідносин;

2) доказів направлення позовної заяви кожному окремо визначеному відповідачеві;

3) належним чином засвідчених копій паспорта громадянина України позивача та довідки про присвоєння йому ідентифікаційного номера в підтвердження відомостей, що будуть зазначені у позовній заяві;

4) документа про сплату судового збору за кожну позовну вимогу майнового та немайнового характеру, звернену до кожного окремо визначеного відповідача - суб`єкта владних повноважень та викладену у позовній заяві (за реквізитами: отримувач: ГУК у Полт.обл/тг м. Полтава/22030101; ; банк: Казначейство України (ЕАП); рахунок: UA4016712; призначення платежу: Судовий збір, за позовом____ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Полтавський окружний адміністративний суд або доказів на підтвердження підстави звільнення позивача від сплати судового збору або відстрочення його сплати;

5) обґрунтованого клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду з доказами поважності причин його пропуску.

Роз`яснити позивачу, що в разі, якщо він не усуне недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, позовна заява буде йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя І.Г. Ясиновський