Справа № 420/10759/25
Суддя: Хлімоненкова М.В.
Дата ухвалення: 2025-04-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А
про повернення позову
17 квітня 2025 року м. Одеса
Суддя Одеського окружного адміністративного суду Хлімоненкова М.В., розглянувши матеріали адміністративного позову Державної податкової служби України до ОСОБА_1 , про стягнення податкового боргу,
До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Державної податкової служби України до ОСОБА_1 , у якому позивач просить суд стягнути зі ОСОБА_1 (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 , 11.07.1964 р/н) на користь місцевого бюджету в рахунок погашення податкового боргу в сумі 56 242,77 грн. з податку на нерухоме майно, вiдмiнне вiд земельної ділянки, що сплачується фізичними особами, якi є власниками об`єктiв житлової нерухомості.
За приписами п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.
У відповідності до п. 2 ч. 1, ч.2 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником).
Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, зокрема, якщо відсутні підстави для її повернення.
При вирішенні питання про відкриття провадження в адміністративній справі за поданим позовом, суд виходить з наступного.
Загальні вимоги до форми та змісту позовної заяви визначені приписами ст. 160 КАС України.
Частиною другою статті 160 КАС України обумовлено, що позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
Частиною 1 статті 55 КАС України встановлено, що сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.
Згідно з ч.3 статті 55 КАС України, юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.
У відповідності до ч. 1 ст. 57 КАС України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.
Пунктом 1 частини 1 статті 59 КАС України передбачено, що повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені, зокрема, довіреністю юридичної особи.
При цьому, ч.3 ст.59 КАС України встановлено, що довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.
Згідно з ч.4 ст.59 КАС України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».
Частиною 7 статті 59 КАС України передбачено, що у разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, підписані електронним підписом відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Так, дана позовна заява від імені Державної податкової служби України до Одеського окружного адміністративного суду подана через підсистему Електронний суд за підписом представника Корнієнко Михайла Олександровича.
Суд звертає увагу, що згідно правових висновків Великої Палати Верховного Суду, висловлену у постанові від 08.06.2022р. у справі №303/4297/20, починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництвом юридичної особи можуть бути вчинені за довіреністю процесуальні дії працівника, який не очолює цю особу, не входить до її виконавчого органу, але який є працівником такої юридичної особи і до трудових обов`язків якого належить представництво інтересів у суді, відтак, такий працівник має бути уповноваженим на це відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема посадової інструкції, а не довіреності.
Так, 29 грудня 2019 року набрав чинності Закон України від 18 грудня 2019 року №390-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення» (далі - Закон №390-IX). Відповідно до цього Закону правила самопредставництва юридичної особи були поширені не тільки на її керівника та членів виконавчого органу, але й на будь-кого іншого, хто уповноважений діяти від імені юридичної особи відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту).
Велика Палата Верховного Суду зауважила, що, починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.
В свою чергу, Прокоф`єв Дмитро Ігорович не є керівником Державної податкової служби України, та не є особою, яка може уповноважувати інших на представництво інтересів державної податкової служби України, а іншого матеріали справи не містять.
Окрім того, сама довіреність у порядку передоручення, видана на ім`я Корнієнка М.О. щодо представництва інтересів не Державної податкової служби України, а Головного управління ДПС у Миколаївській області.
Доказів того, що Корнієнко Михайло Олександрович має повноваження представляти інтереси, зокрема подавати позови від імені Державної податкової служби України, яка безпосередньо зазначена позивачем у цій справі, до позовної заяви не додано.
Як визначено п.3 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.
Відповідно до ч.8 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду із позовом в порядку, встановленому законом, тобто після виконання вимог щодо позовної заяви, визначених ст. 160 КАС України.
Враховуючи викладене, зважаючи на неподання разом з позовом доказів на підтвердження повноважень у Корнієнка Михайла Олександровича підписувати та подавати до Одеського окружного адміністративного суду позовну заяву від імені Державної податкової служби України, суд позбавлений можливості встановити обсяг її адміністративної процесуальної дієздатності, а тому з огляду на положення п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України ця позовна заява підлягає поверненню позивачу як така, що підписана особою, яка не підтвердила свої повноваження щодо її підписання.
На підставі викладеного, керуючись ст. 169, 241, 243, 248 256, 294, 295 КАС України, суд,
Позовну заяву Державної податкової служби України до ОСОБА_1 , про стягнення податкового боргу - повернути позивачу.
Копію ухвали разом із позовною заявою надіслати позивачу не пізніше наступного дня після її постановлення.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею відповідно до ст.256 КАС України.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки, визначені статтями 294-297 КАС України до П`ятого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Марина ХЛІМОНЕНКОВА