Справа № 640/19464/22
Суддя: Буряк І.В.
Дата ухвалення: 2025-04-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 квітня 2025 року Справа№640/19464/22

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Буряк І.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Астравест» до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

УСТАНОВИЛА:

Товариство з обмеженою відповідальністю «АСТРАВЕСТ» (далі позивач, Товариство) звернулося до Окружного адміністративного суду м. Києва із позовом до Державної податкової служби України (далі відповідач-1, ДПС України) та Головного управління ДПС у м. Києві (далі відповідач-2, ГУ ДПС у м. Києві) про визнання протиправними та скасування рішень відповідача-2 про відмову у реєстрації податкової накладної (далі ПН) в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН) від 22.07.2022 № 7099641/39327638 й зобов`язання ДПС України зареєструвати в ЄРПН ПН від 23.06.2022 № 3 датою її фактичного подання.

В обґрунтування позовних зазначено таке.

За результатами господарської діяльності позивачем направлено на реєстрацію ПН від 23.06.2022 № 3, реєстрацію якої було зупинено, оскільки господарська операція, здійснювана позивачем відповідає п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операції. Запропоновано надати письмові пояснення з підтверджуючими документами. Позивач, надав вичерпні пояснення з відповідним документальним підтвердженням, що свідчать про реальність такої діяльності.

Водночас рішення відповідача-2 є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки не містить жодної чіткої та конкретної підстави для відмови у реєстрації спірної ПН, тобто не відповідає принципу юридичної визначеності. У відповідній квитанції про зупинення ПН не було зазначено вичерпного переліку документів, які слід надати для підтвердження господарської операції, тому позивачем на власний розсуд надано усі документи, якими опосередковано виконання господарських операцій.

Ураховуючи викладене, позивач звернувся до суду за захистом порушеного права.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 09.11.2022 відкрито провадження у справі розгляд визначено проводити у порядку письмового провадження.

Відповідно до пункту 2 розділу II Закону України від 13 грудня 2022 року № 2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» справу №640/19464/22 передано на розгляд Донецькому окружному адміністративному суду.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 24.03.2025 справу №640/19464/22 прийнято до провадження. Вирішено здійснювати розгляд адміністративної справи одноособово суддею Буряк І.В. в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними матеріалами справи у строк, встановлений статтею 258 КАС України.

Запропоновано учасникам справи протягом п`ятнадцяти днів з моменту отримання цієї ухвали надати суду письмові пояснення та/або заяву у разі зміни фактичних обставин у цій справі, вибуття, необхідності залучення або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, а також у разі врегулювання спору.

Наявні у матеріалах справи відзиви відповідачів, які є подібними за змістом, свідчать, що останні проти задоволення позовних вимог заперечують, посилаючися, зокрема, на таке.

За рішенням комісії ГУ ДПС у м. Києві відмовлено у реєстрації ПН з підстав відмови платника надати копії документів/та або не є достатніми для прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію ПН, зокрема Товариством не надано первинні документи щодо постачання640/19464/22 придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг).

Звертає увагу суду на неможливість брати до увагу документи, які не надавались до податкового органу.

Крім того, відповідачі вважають, що зобов`язання ДПС України зареєструвати в ЄРПН спірні ПН є втручанням у дискреційні повноваження податкового органу.

04 квітня 2025 року позивачем на виконання ухвали суду від 24.03.2025 подано заяву у справі, де зазначено, що наразі спірні правовідносини між сторонами є не врегульованими та викладено прохання позов задовольнити.

Ухвалою суду від 15.04.2025 витребувано у ТОВ «Астравест» копії податкової накладної № 3 від 23.06.2022 та квитанції до неї, копію договору укладеного між Товариством (як постачальник) та ТОВ «Криворіжхліб» (як покупець) від 17.06.2022 №17-06/22, письмові пояснення щодо підстав надання суду клопотання про поновлення строку звернення до суду.

Вимоги вказаної ухвали позивачем виконано у повному обсязі, надані позивачем документи та докази у справі приєднані до матеріалів справи та беруться судом до розгляду.

Крім того, позивачем подано уточнене клопотання про поновлення строку звернення до суду у цій справі, де позивач просить суд визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновити такий.

Судом установлено, що предметом спору у цій справі є скасування рішення відповідача-2 про відмову у реєстрації ПН, датоване 22.07.2022 за № 7099641/39327638.

Остаточне рішення за результатами процедури адміністративного оскарження винесено Комісією центрального рівня 12.08.2022.

Строк звернення до суду у цій категорії справ становить 3 місяці (постанова Верховного Суду від 11.10.2019 у справі № 640/20468/18).

Позов в Окружному адміністративному суді м. Києва зареєстровано 08.11.2022 (конверт у матеріалах справи відсутній), тобто позивач звернувся до суду у межах тримісячного строку звернення, передбаченого ч. 4 ст.122 КАС України, з огляду на що суд у задоволенні клопотання про поновлення строку звернення відмовляє, оскільки відповідний строк не пропущено.

Надана позивачем відповідь на відзив відповідачів свідчить про незгоду Товариства із доводами останніх, з мотивів безпідставності таких та містить прохання позов задовольнити повністю.

Судом установлено такі фактичні обставини у справі.

Товариство зареєстроване у якості юридичної особи, включене до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб підприємців () місцезнаходження юридичної особи: Україна, 04112, Україна, місто Київ, вулиця Олени Теліги, будинок, 1а, офіс, 17 є платником податку на додану вартість (далі ПДВ).

Основний вид діяльності код КВЕД 46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин

Згідно штатного розпису на 2022 рік на підприємстві обліковується 3 штатних працівника із місячним фондом заробітної плати 12 500,00 грн.

Про наявність матеріальної технічної бази у Товариства свідчать: Повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність за формою 20-ОППвід 29.09.2021.

Між Товариством (як постачальник) та ТОВ «Криворіжхліб» (як покупець) укладено договір від 17.06.2022 № 17-06/22 предметом якого є зобов`язання постачальника поставити та передати у власність покупця товар (борошно), а покупець зобов`язується прийняти та оплатити борошно в асортименті на умовах, передбачених цим договором.

Поставка товару здійснюється за рахунок і транспортом постачальника зі складу постачальника за адресою: Полтавська область, м. Кременчук, вул. 1905 року, буд.21, на склад покупця за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Георга Отса, буд. 6 та/або м. Кривий Ріг, вул. Щепкіна, буд. 1.

Сторонами складено Специфікацію № 1 до договору від 17.06.2022 № 17-06/22, де викладено зобов`язання постачальника поставити і передати у власність покупця борошно житнє обдирне (безтарис) у кількості 50т., вартістю 9 200,00грн на загальну суму 460 000,00 грн.

На виконання умов вказаного договору сторонами Товариство поставило ТОВ «Криворіжхліб» борошно житнє обдирне у кількості 23.34т. загальною вартістю 214 728,10 грн на адресу м. Кривий Ріг, вул. Георга Отса, буд. 6, про що сторонами складено та підписано видаткову накладну від 23.06.2022 № 2306-1.

Переміщення товару підтверджується ТТН від 22.06.2022 № 001347.

Про проведення розрахунків за вказаною господарською операцією свідчать платіжні доручення: від 06.07.2022 № 2052, від 14.07.2022 № 2234, від 19.07.2022 № 2319, від 26.07.2022 № 2433.

За фактом поставки позивачем 23.06.2022 складено ПН № 3 за номенклатурою товару борошно житнє обдирне у кількості 23,34 т. на загальну суму 214 728,10 грн.

13 липня 2022 вказану ПН направлено на реєстрацію, яка відповідно до квитанції зупинена оскільки господарська операція, здійснювана позивачем відповідає п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операції. Запропоновано надати письмові пояснення з підтверджуючими документами.

15 липня 2022 року Товариством направлено комісії регіонального рівня пояснення за № 1507-1 та документальне підтвердження відповідних обставин щодо спірної ПН, всього 29 додатків, у тому числі щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування товару.

Рішеннями комісії регіонального рівня від 22.07.2022 № 7099641/39327638 прийнято рішення про відмову у реєстрації ПН/РК № 3 в ЄРПН, оскільки платником не надано копії первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахування наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних; розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків.

Рішеннями комісії центрального рівня від 12.08.2022 № 31258/39327638/2 скаргу Товариства залишено без задоволення, а рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації ПН/РК в ЄРПН без змін.

У якості підстави вказано ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні) описи, у тому числі рахунки-фактури/інвойси.

Окрім того позивачем надано пояснення за текстом позову з відповідним документальним підтвердженням щодо придбання товару, що був проданий за договором від 17.06.2022 № 17-06/22.

За встановлених фактичних обставин справи, правова позиція суду обґрунтована таким.

Податковий кодекс України (далі ПК України у редакції, чинній на момент спірних правовідносин).

Стаття 187. Дата виникнення податкових зобов`язань

187.1. Датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", незалежно від дати накладення електронного підпису.

Стаття 201. Податкова накладна

201.1. На дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

201.10. При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (далі Порядок № 1246)

Пункт 12. Після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: … наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;

Пункт 13. За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Пункт 14. Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС.

Пункт 15. У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

Пункт 17. У разі зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування формується квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Така квитанція одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку.

Пункт 19 Податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення);

Пункт 20. Внесення відомостей до Реєстру на підставі рішення суду, яке набрало законної сили, здійснюється з дотриманням вимог цього Порядку. При цьому вимоги абзацу десятого пункту 12 цього Порядку не застосовуються до податкової накладної та/або розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в установленому порядку.

Датою внесення відомостей до Реєстру вважається день, зазначений в рішенні суду, або день набрання законної сили таким рішенням.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок зупинення ПН/РК).

Порядок розгляду скарги щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість, про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку. (далі Порядок розгляду скарг).

Порядок зупинення ПН/РК.

Пункт 3. Податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, складеної на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості хоча б одного з товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку, за винятком розрахунку коригування, визначеного підпунктом 7 цього пункту), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності таким ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування (далі - ознаки безумовної реєстрації).

5. Платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

7. У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

8. Платник податку отримує інформацію щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, через електронний кабінет.

10. У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

11. У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:

1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування;

2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;

3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Додаток 3 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Критерії ризиковості здійснення операцій

1. Відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), у таблиці даних платника податку на додану вартість (далі - платник податку) як товару/послуги, що на постійній основі постачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

Висновки суду.

У постанові Верховного Суду від 30.07.2019 справа № 320/6312/18 зазначено, що вирішуючи питання щодо законності рішення відповідача про відмову у реєстрації податкових накладних, суди попередніх інстанцій мали надати оцінку рішенню (діям) щодо зупинення реєстрації цих податкових накладних, які за своїм змістом є передумовою для прийняття відповідачем оскаржуваних у даній справі рішень про відмову у реєстрації податкових накладних.

Звідси, суд зазначає, що первинним об`єктом судового дослідження у даній справі є обставини, за яких контролюючий орган вчинив дії щодо зупинення реєстрації податкових накладних та прийняв рішення про відмову у їх реєстрації. Підставою для таких дій мають бути: чіткі критерії оцінки ризиків відповідної господарської операції; конкретний перелік документів, встановлений податковим законодавством, який підлягав наданню контролюючому органу для дослідження при прийнятті ним оспорюваного рішення.

Верховним Судом у постановах від 27.04.2023 у справі № 460/8040/20 та від 02.04.2023 у справі №500/1836/22 зазначено: «… у разі зупинення реєстрації податкової накладної на підставі пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, контролюючий орган має витребувати від платника документи на спростування наявних у органу ДПС сумнівів, пов`язаних з легальністю діяльності юридичної особи, вказавши, які саме аспекти належить висвітлити платнику податків у своїх поясненнях.».

Керуючись викладеним, суд зазначає таке.

Підставою для відмови у реєстрації податкових накладних податковим органом визначено не надання копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахування наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

Натомість судом установлено, що позивач, надаючи 15.07.2022 повідомлення за №1507-1 про надання пояснень та копій підтверджуючих документів до ПН № 3 надав вичерпний перелік документів, що опосередковують господарські операції за договором у тому числі документи щодо постачання/придбання борошна та його транспортування, зокрема видаткові накладні, ТТН.

Крім того, у поясненнях, що адресовані Комісії центрального рівня від 29.07.2022 №2907-1 щодо розрахунків із контрагентом пояснено, що ПН № 3 складена на дату виникнення податкового зобов`язання за фактом поставки товару.

Водночас ТОВ «Криворіжхліб» проведено часткову оплату, що підтверджується платіжними дорученнями від 06.07.2022 № 2052, від 14.07.2022 № 2234, від 19.07.2022 №2319, від 26.07.2022 № 2433.

Копії документів на які посилався позивач додано до зазначених пояснень.

Тому суд вважає, що позивачем цілком правомірно складено ПН № 3 за правилом першої події, якою у спірних правовідносинах є складення видаткової накладної від 23.06.2022 № 2306-1.

Факт часткової оплати наданих послуг не є визначальним для виникнення права на складення ПН у розумінні ПК України, оскільки зміст останнього диспозитивно визначає право на складення ПН за фактом першої з подій, або постачання товару, або надходження грошових коштів.

Позаяк суд, дослідивши наявні у справі докази, констатує, що позивачем подано документи, які підтверджують реальне здійснення господарської операції. При цьому, потрібно мати на увазі, що законодавством не визначено вичерпного переліку документів, якими має опосередковуватись виконання господарської операції. У свою чергу здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій контролюючого органу.

Аналогічне викладено у постановах Верховного Суду від 18.06.2020 у справі №824/245/19-а та від 31.05.2023 справа № 260/6334/21.

Водночас комісія центрального рівня вказані недоліки не усунула натомість у рішенні за результатами розгляду скарги позивача висновувалась на підставах ненадання позивачем документів, які б підтверджували факт постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні) описи, у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

Ураховуючи усе викладене суд вважає, що рішення комісії ГУ ДПС у м. Києві про відмову у реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 22.07.2022 № 7099641/39327638 є протиправним та підлягає скасуванню.

Щодо способу захисту.

Практика Верховного Суду щодо способів захисту порушеного права базується на двох основних взаємопов`язаних принципах: I. спосіб захисту має бути належним та ефективним; II. має дотримуватися принцип процесуальної економії. Судовий захист повинен бути повним та відповідати принципу процесуальної економії, тобто забезпечити відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту.

У рішеннях ЄСПЛ у справах «Чахал проти Об`єднаного Королівства» (Chahal v. the United Kingdom, заява № 22414/93) та у справі «Афанасьєв проти України» (заява № 38722/02)) вказано, що ефективний спосіб захисту прав повинен забезпечити поновлення порушеного права, а в разі неможливості такого поновлення гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування, тобто такий захист повинен бути повним та забезпечувати таким чином мету здійснення правосуддя та принцип процесуальної економії.

У рішення Конституційного Суду України від 30.01.2003 № 3-рп/2003 (справа про розгляд судом окремих постанов слідчого і прокурора) вказано, що правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

У свою чергу, відповідно до пунктів 19-20 Порядку № 1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:

- набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення);

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Отже, реєстрація в ЄРПН податкової накладної, реєстрацію якої попередньо було зупинено, є повноваженням ДПС України, а днем реєстрації податкової накладної може бути день зазначений у рішенні суду.

Ураховуючи встановлені судом обставини протиправного прийняття комісією регіонального рівня рішення про відмову у реєстрації ПН № 3 в ЄРПН та відсутність законодавчо закріплених перешкод для такої реєстрації, суд вважає, що належним та ефективним способом захисту порушеного права позивача є саме зобов`язання ДПС України зареєструвати в ЄРПН відповідні ПН датою їх фактичного надходження 13.07.2022.

У даному випадку, задоволення позовної вимоги щодо зобов`язання ДПС України зареєструвати в ЄРПН спірну ПН датою її фактичного надходження, є дотриманням судом гарантій того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

Щодо судового збору.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано юридичною особою, встановлена ставка судового збору у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою, встановлена ставка судового збору у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З аналізу наведених положень Закону України Про судовий збір вбачається, що майновими є вимоги, для яких визначено ціну позову. Відповідно до позовних заяв немайнового характеру необхідно відносити вимоги, які не підлягають вартісній оцінці.

За змістом позовних вимог, позивачем заявлено вимоги немайнового характеру.

Тобто у даному випадку судовий збір сплачується за одну вимогу немайнового характеру щодо оскарження рішення комісії Головного управління ДПС у м. Києві про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 22.07.2022 № 7099641/39327638.

Позовна вимога зобов`язального характеру є похідною.

Відповідно до абз. 4 ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» з 1 січня 2022 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2481,00 гривні.

Позивачем судовий збір сплачений у розмірі 4 962,00 грн.

Таким чином, суд, на підставі ч. 1 ст. 139 КАС України, стягує на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача -2 судовий збір у розмірі 2481,00 грн.

В іншій частині надміру сплачений позивачем судовий збір підлягає поверненню позивачу за правилами установленими ст. 7 Закону України Про судовий збір.

Керуючись статями 9, 19, 72-79, 90, 132, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Астравест» (04112, м. Київ, вул. Олени Теліги, 1А, оф. 17, ) до Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська площа, 8, ), Головного управління ДПС у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, ) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у м. Києві про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 22.07.2022 №7099641/39327638.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 23.06.2022 № 3 датою її фактичного надходження 13.07.2022.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у м. Києві (вул. Шолуденка, 33/19,Київ, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Астравест» (04112, м. Київ, вул. Олени Теліги, 1А, оф. 17, ) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2 481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одна) грн. 00 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Повний текст рішення суду складено 22.04.2025.

Суддя І.В. Буряк