Справа № 363/2059/25
Суддя: Баличева М. Б.
Дата ухвалення: 2025-04-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

"18" квітня 2025 р. Справа № 363/2059/25
УХВАЛА

про залишення позову без руху

18 квітня 2025 року місто Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Баличева М.Б., при вирішенні питання про прийняття позовної заяви адвоката Сушка Руслана Миколайовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за ч. 3 ст. 210 КУпАП,-

УСТАНОВИВ:

17.04.2025 року адвокат Сушко Р.М., який діє в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за ч. 3 ст. 210 КУпАП, в якій просить скасувати постанову, винесену начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 , якою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 було притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу у розмірі за ч. 3 ст. 210 КУпАП; поновити пропущений строк на оскарження постанови про адміністративне правопорушення; провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає вона вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Після вивчення матеріалів позовної заяви про скасування постанови суддею встановлено, що вона подана без додержання вимог, встановлених у статті 160 КАС України.

Відповідно до вимог п. 7 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Позивачем у позовні заяві не зазначено відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви.

Відповідно п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві, з-поміж іншого, зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Частиною другою статті 9 КАС України передбачено, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цьогоКодексу, в межах позовних вимог.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно з ч. 1ст. 5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Суд зазначає, що обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено на позивача, саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що містяться встатті 160 КАС України.

Ознайомившись зі змістом позовної заяви та долученими до неї копіями суд зазначає, що в прохальній частині позову представник позивача просить скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення за ч. 3 ст. 210 КУпАП. В той же час зі змісту позовної заяви вбачається, що «04.04.2025 р. ОСОБА_1 дізнався від державного виконавця Вишгородського ВДВС про те, що начальник ІНФОРМАЦІЯ_3 склав відносно нього Постанову про адміністративне правопорушення. На підставі зазначеної постанови позивач був притягнутий до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу за нібито вчинене порушення ч. 3 ст. 210-1 КУпАП…Таким чином, уповноваженими особами відповідача допущені процесуальні порушення під час розгляду та складання Постанови № 4А-361 від 12.11.2024 р. по справі про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210-1КУпАП.» Однак матеріали справи не містять підтвердження того, що йому стало про це відомо лише 04.04.2025 р. Крім того, в позові зазначено, що з постановою позивач не був ознайомлений і її зміст йому невідомий досі, однак представником позивача не подано клопотання про витребування копій матеріалів справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 .

Отже позивачу необхідно уточнити позовні вимоги, надати докази того, що він дізнався про існування постанови 04.04.2025 року, подати копію постанови або клопотання про її витребування.

Також, згідно частини четвертої статті 161 КАС України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до правового висновку, викладеного в постанові Верховного Суду від 09 листопада 2020 року у справі №420/1813/19, до поважних причин пропуску процесуальних строків відносяться обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Згідно з правовим висновком п.28 постанови Великої Палати Верховного Суду від 01 лютого 2024 року у справі №990/270/23 поважними причинами пропуску процесуального строку є ті, які унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду та підтверджені належними і допустимими доказами. Незнання про порушення своїх прав через байдужість або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування ( постанова Верховного Суду від 25 лютого 2021 року у справі № 580/2987/20).

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношення до ціни позову та у фіксованому розмірі. Положеннямип.п. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» закріплено, що за подання до суду позовної заяви про скасування постанови №340 по справі про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП від 11.02.2025 повинен бути сплачений судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі ст.7 Закону України«Про державний бюджет України на 2025 рік» з 01 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028,00гривень, а відтак, виходячи з вимог п.п. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір за подання до суду заяви про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210 КУпАП становить 1211,20 гривень.

З огляду на викладене, зазначені вище вимоги адміністративного процесуального законодавства України позивачем при пред`явленні позовної заяви до суду дотримані не були.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160 і 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного, керуючись положеннями ст. 169 ЦПК України, заява підлягає залишенню без руху із зазначенням недоліків заяви та наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 160, 161, 169 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву адвоката Сушка Руслана Миколайовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за ч. 3 ст. 210 КУпАП - залишити без руху.

Установити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - п`ять днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що якщо він відповідно до ухвали суду у встановлений строк не усуне зазначені недоліки заяви, вона вважатиметься неподаною та буде повернена позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя М.Б. Баличева