Справа № 520/22025/23
Суддя: Катунов В.В.
Дата ухвалення: 2025-04-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Головуючий І інстанції: Кухар М.Д.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 квітня 2025 р. Справа № 520/22025/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Катунова В.В.,

Суддів: Подобайло З.Г. , Чалого І.С. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 14.01.2025, майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022 по справі № 520/22025/23

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції України в Харківській області

про визнання протиправними та скасування наказів,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області (відповідач, ГУ НП в Харківській області), в якому просив:

-визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейського ГУНП в Харківській області № 184 від 10.03.2022 року, щодо застосування дисциплінарного стягнення до старшого інспектора автотранспортного відділення центру забезпечення Головного управління Національної поліції в Харківській області майора поліції ОСОБА_1 у вигляді звільнення зі служби;

-визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області № 141 о/с від 11.03.2022 року про звільнення майора поліції ОСОБА_1 /0083770/, старшого інспектора автотранспортного відділення центру забезпечення Головного управління Національної поліції в Харківській області;

-поновити майора поліції ОСОБА_1 на посаді старшого інспектора автотранспортного відділення центру забезпечення Головного управління Національної поліції в Харківській області з 11.03.2022 року;

-стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за період з 28.02.2022 року по день поновлення майора поліції ОСОБА_1 на посаді старшого інспектора автотранспортного відділення центру забезпечення Головного управління Національної поліції в Харківській області;

-допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення майора поліції ОСОБА_1 на посаді старшого інспектора автотранспортного відділення центру забезпечення Головного управління Національної поліції в Харківській області та стягнення грошового забезпечення в межах стягнення суми за один місяць.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 14.01.2025 у задоволенні позову відмовлено.

Позивач, не погоджуючись з рішенням суду, подав апеляційну скаргу, в якій просив його скасувати, як постановлене з порушенням норм матеріального та процесуального права при не повному з`ясуванні обставин справи та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги вказав, що висновок суду першої інстанції не відповідає фактичним обставинам справи та ґрунтується виключно на припущеннях, позиції відповідача, відображеній у відзиві на адміністративний позов та на Висновку службового розслідування за фактами, викладеними в рапорті начальника ЦЗ ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_2 від 10.03.2022 року. Зазначає, що жодної оцінки наведеним аргументам апелянта, щодо наявності підстав для задоволення позову, в оскаржуваному судовому рішенні зазначено не було.

Звертає увагу, що позивач був позбавлений можливості здійснювати комунікацію відповідно до положень чинного в Україні законодавства, що було обумовлено відсутністю у останнього можливості використовувати будь-які форми електронної комунікації (відсутність мобільного зв`язку від операторів України, відсутність можливості користування мережею Інтернет). Наполягає, що суд залишив поза увагою порушення норм ст. 26, 27 Дисциплінарного статуту.

Вказує, що суд залишив поза уваги той факт, що Висновок не узгоджуються з матеріалами службового розслідування та фактичними обставинами.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу в якому останній просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення Харківського окружного адміністративного суду від 14.01.2025 у справі № 520/22025/23 - залишити без змін.

На підставі положень ч. 1 ст. 311 КАС України справа розглянута в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши докази по справі, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судовим розглядом, з 14.08.1998 року по 06.11.2015 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проходив службу в органах внутрішніх справ України. З 07.11.2015 року позивач проходив службу в органах НПУ, з 30.09.2020 року на посаді старшого інспектора автотранспортного відділення центру забезпечення Головного управління Національної поліції в Харківській області.

Наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУНП в Харківській області» № 184 від 10.03.2022 року за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні вимог п. 1 ч. 1 ст.18, п. 18, п. 24 ч. 1 ст. 23 та ч. 2 ст. 24 Закону України «Про національну поліцію України», п. 1 та п. 6 ч. З ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, до старшого інспектора автотранспортного відділення центру забезпечення Головного управління Національної поліції в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Підставою для прийняття Наказу № 184 та притягнення ОСОБА_1 , до дисциплінарної відповідальності став Висновок службового розслідування за фактами викладеними у рапорті начальника ЦЗ ГУНП у Харківській область майора поліції ОСОБА_2 від 08.03.2022 року, затверджений начальником ГУНП в Харківській області Тимошко В. 10.03.2022 року.

Відповідно до змісту Висновку: «...08.03.2022 року до ГУНП в Харківській області надійшов рапорт начальника ЦЗ ГУНП в Харківській області майора поліції Бачинського О.В. від 08.03.2022 року про те, що з 28.02.2022 року по теперішній час старший інспектор АТВ ЦЗ ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , освіта вища, в НПУ з 07.11.2015, в посаді з 30.09.2020 безпідставно не вийшов на службу та до теперішнього часу не з`являється.

Опитаний заступник начальника ЦЗ ГУНП в Харківській області начальник АТВ майор поліції ОСОБА_4 пояснив, що 24.02.2022 року капітан поліції ОСОБА_3 прибув на службу за сигналом «Тривога» та отримав табельну вогнепальну зброю. У подальшому останній прибув на службу та виконував службові обов`язки.

28.02.2022 року останній на службу не прибув і до теперішнього часу на зв`язок не виходить. Також капітан поліції ОСОБА_3 не здав табельну вогнепальну зброю - ПМ та 16 патронів калібру 9 мм до нього. Крім цього, майор поліції ОСОБА_4 пояснив, що капітан поліції ОСОБА_3 під час служби неналежно виконував свої обов`язки, а саме не здійснював контроль за підтримкою мобільного зв`язку з керівництвом підрозділу.

З метою з`ясування обставин відсутності на службі капітана поліції ОСОБА_3 , 10.03.2022 членом дисциплінарної комісії т.в.о. заступника начальника ВСР УГІ ГУНП в Харківській області майором поліції ОСОБА_5 було здійснено телефонний дзвінок останньому, проте на дзвінок ніхто не відповів.

У ході проведення службового розслідування обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність капітана поліції ОСОБА_3 не встановлені.

Таким чином, у ході проведення службового розслідування встановлено, що з 28.02.2022 по 10.03.2022 старший інспектор АТВ ЦЗ ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_3 безпідставно був відсутній на службі без поважних причин, а також не взяв участі у виконані завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану під час його оголошення на всій території України, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України тим самим, вчинив дисциплінарний проступок, який є несумісним з подальшим проходженням служби в Національній поліції України.»

Позивач вважає, що вказаний Висновок не відповідає фактичним обставинам справи, ґрунтується на не повному та всебічному аналізу обставин, а тому зроблені у ньому підсумки є хибними та не відповідають нормам чинного законодавства України, відповідно Наказ № 184, прийнятий на підставі цього Висновку, є протиправним та таким, що порушує права ОСОБА_1 , а відтак підлягає скасуванню, що стало підставою звернення до суду за захистом своїх прав та інтересів.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з правомірності оскаржуваних наказів з огляду на доведеність факту порушення позивачем службової дисципліни, правомірності застосування до позивача крайнього виду дисциплінарного стягнення.

Колегія суддів не погоджується з рішенням суду першої інстанції з наступних підстав.

Стаття 19. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Стаття 2. Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).

Відповідно до ст. 19 Закону № 580-VIII підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно зі ст. 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється: у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ, визначається сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ч. 3 ст. 11 Дисциплінарного статуту поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Відповідно до ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Згідно зі статтею 14 Дисциплінарного статуту, з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Частиною 10 статті 14 Дисциплінарного статуту встановлено, що Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Відповідно до статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Згідно зі статтею 26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.

Службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії (далі - уповноважена особа).

Службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів.

За результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування.

Відповідно до статті 27 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення.

У разі відсутності поліцейського на службі уповноважена особа зобов`язана викликати його для надання пояснень. Виклик здійснюється шляхом його безпосереднього вручення поліцейському або надсилання поштовим зв`язком чи з використанням електронної комунікації.

За наявної можливості надсилання виклику поштовим зв`язком здійснюється рекомендованим листом на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі.

Надсилання виклику з використанням електронної комунікації здійснюється виключно на адресу електронної пошти поліцейського чи за іншими контактними даними, які зазначені в його особовій справі або які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.

Виклик надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше однієї доби для прибуття за вказаною у виклику адресою.

Виклик, який надіслано поштовим зв`язком, вважається таким, що отриманий поліцейським, на четвертий календарний день з дня його відправлення.

Виклик, надісланий з використанням електронної комунікації, вважається таким, що отриманий поліцейським, на другий день з дня його відправлення.

Якщо поліцейський, викликаний уповноваженою особою у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про наявність поважних причин свого неприбуття, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень, про що уповноваженою особою складається акт.

Від поліцейського, стосовно якого є підтвердні дані про самовільне залишення ним місця несення служби, виїзд до інших регіонів країни чи за кордон, пояснення не відбираються, поліцейський вважається таким, що відмовився від надання пояснень.

Згідно зі статтею 29 Дисциплінарного статуту у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Протягом 10 днів з дня підписання наказу про застосування дисциплінарного стягнення прямий керівник посадової особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, має право його пом`якшити, застосувати суворіше дисциплінарне стягнення або звільнити поліцейського від дисциплінарної відповідальності, якщо встановить невідповідність такого стягнення ступеню тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та вини.

Відповідно до статті 30 Дисциплінарного статуту у разі відсутності поліцейського, якого притягнуто до дисциплінарної відповідальності, без поважних причин на службі копія наказу про застосування до нього дисциплінарного стягнення надсилається поштовим зв`язком (у разі можливості) на адресу місця проживання, зазначену в його особовій справі, або з використанням електронної комунікації за контактними даними, які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.

Поліцейський вважається таким, що ознайомлений з наказом про застосування дисциплінарного стягнення, після спливу чотирьох календарних днів з дня його відправлення поштовим зв`язком або після спливу двох календарних днів - у разі відправлення з використанням електронної комунікації.

Доведення до поліцейського, який відсутній на службі без поважних причин, наказу про виконання застосованого до нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади або звільнення зі служби в поліції, здійснюється в порядку, визначеному цією статтею.

Предметом судового розгляду у цій справі є наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейського ГУНП в Харківській області № 184 від 10.03.2022 року, щодо застосування дисциплінарного стягнення до старшого інспектора автотранспортного відділення центру забезпечення Головного управління Національної поліції в Харківській області майора поліції ОСОБА_1 у вигляді звільнення зі служби та наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області № 141 о/с від 11.03.2022 року про звільнення майора поліції ОСОБА_1 /0083770/, старшого інспектора автотранспортного відділення центру забезпечення Головного управління Національної поліції в Харківській області.

Надаючи оцінку зазначеним вище наказам ГУ НП в Харківській області колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Окреслюючи загальні риси професії поліцейського варто вказати, що з аналізу положень Закону № 580-VIII та Дисциплінарного статуту НПУ слідує, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені. Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. Служба в поліції вимагає наявність у її працівників додаткових психологічних якостей, зокрема, відчуття відповідальності, здатність логічно мислити і дотримуватися спокою в складних ситуаціях, здатність приймати рішення у складних ситуаціях.

Загальновідомим є те, що 24 лютого 2022 року Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. У подальшому, Указами Президента України воєнний стан було продовжено і він діє по даний час.

Статтею 24 Закону № 580-VIII установлено, що у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості. У ході забезпечення та здійснення заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості, виконання завдань територіальної оборони органи та підрозділи, що входять до системи поліції та дислокуються в межах Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, області, міста Києва, підпорядковуються відповідному начальнику Головного управління Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, області, місті Києві (частини друга і третя статті 24).

Отже, на позивача, який проходить службу особливого характеру та склав Присягу поліцейського, була покладена додаткова відповідальність щодо захисту інтересів держави під час воєнного стану.

У цій справі судоми з`ясовано, що підставою для видання Департаментом патрульної поліції спірних наказів слугували матеріали службового розслідування, проведеного задля перевірки причин та обставин можливого порушення службової дисципліни старшого інспектора АТВ ЦЗ ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_3 , що виразилося у невиході на службу без поважних причин з 28.02.2022 по 10.03.2022 в умовах воєнного стану.

Відповідно до змісту Висновку: «...08.03.2022 року до ГУНП в Харківській області надійшов рапорт начальника ЦЗ ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_2 від 08.03.2022 року про те, що з 28.02.2022 року по теперішній час старший інспектор АТВ ЦЗ ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , освіта вища, в НПУ з 07.11.2015, в посаді з 30.09.2020 безпідставно не вийшов на службу та до теперішнього часу не з`являється.

Опитаний заступник начальника ЦЗ ГУНП в Харківській області начальник АТВ майор поліції ОСОБА_4 пояснив, що 24.02.2022 року капітан поліції ОСОБА_3 прибув на службу за сигналом «Тривога» та отримав табельну вогнепальну зброю. У подальшому останній прибув на службу та виконував службові обов`язки.

28.02.2022 року останній на службу не прибув і до теперішнього часу на зв`язок не виходить. Також капітан поліції ОСОБА_3 не здав табельну вогнепальну зброю - ПМ та 16 патронів калібру 9 мм до нього. Крім цього, майор поліції ОСОБА_4 пояснив, що капітан поліції ОСОБА_3 під час служби неналежно виконував свої обов`язки, а саме не здійснював контроль за підтримкою мобільного зв`язку з керівництвом підрозділу.

З метою з`ясування обставин відсутності на службі капітана поліції ОСОБА_3 , 10.03.2022 членом дисциплінарної комісії т.в.о. заступника начальника ВСР УГІ ГУНП в Харківській області майором поліції ОСОБА_5 було здійснено телефонний дзвінок останньому, проте на дзвінок ніхто не відповів.

Таким чином, у ході проведення службового розслідування встановлено, що з 28.02.2022 по 10.03.2022 старший інспектор АТВ ЦЗ ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_3 безпідставно був відсутній на службі без поважних причин, а також не взяв участі у виконані завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану під час його оголошення на всій території України, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України тим самим, вчинив дисциплінарний проступок, який є несумісним з подальшим проходженням служби в Національній поліції України.»

В аспекті зазначеного принагідно зауважити, що нормами Дисциплінарного статуту НПУ передбачено, що з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування, що полягає у збиранні, перевірці та оцінці матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (стаття 14).

У частині першій статті 19 Дисциплінарного статуту НПУ визначено, що у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби (частина третя статті 19).

Згідно з частинами четвертою шостою статті 19 Дисциплінарного статуту НПУ, обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції (частина сьома статті 19).

Окрім того, як обумовлено частиною восьмою статті 19 Дисциплінарного статуту НПУ, під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Разом із тим колегія суддів зауважує, що особливістю спірних правовідносин є те, що вони виникли у період дії воєнного стану в Україні, а тому для правильного розв`язання цього спору необхідно, окрім загальних норм Дисциплінарного статуту НПУ, слід застосовувати норми, що регулюють питання дисциплінарної відповідальності поліцейських у період дії воєнного стану, а саме розділ V Дисциплінарного статуту НПУ, положення статей якого наведені вище у цій постанові.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі також Порядок № 893).

Згідно з пунктами 1, 2, 3, 4, 5 розділу VI Порядку № 893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження). У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні.

В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України Про захист персональних даних), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни. Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Таким чином обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування доказами.

Так, колегія суддів зазначає, що висновок службового розслідування від 10 березня 2022 року не містить всі необхідні відомості та дані про поліцейського ОСОБА_1 , як того вимагає стаття 19 Дисциплінарного статуту НПУ та розділ VI Порядку № 893, зокрема, але не виключно: документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту НПУ.

Також, не містить висновок службового розслідування врахувань дисциплінарної комісії, а в подальшому і керівник у спірному наказі, при визначенні ОСОБА_1 виду стягнення характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Колегія суддів наголошує, що норми Дисциплінарного статуту НПУ та Порядок № 893 зобов`язують дисциплінарну комісію та керівника враховувати вищевказані відомості щодо поліцейського, відносно якого проводиться службове розслідування, адже рішення про визначення поліцейському виду дисциплінарного стягнення повинно бути індивідуалізованим і ґрунтуватися на фактичних даних і матеріалах, зібраними під час розслідування.

Як вже було зазначено вище, позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності та звільнено зі служби в поліції за невихід на службу без поважних причин в умовах воєнного стану.

Попри це, дисциплінарна комісія та суд першої інстанції не з`ясовували питання поважності причин невиходу на службу ОСОБА_1 , в розрізі його індивідуальних обставин.

В позовній заяві та в апеляційній скарзі ОСОБА_1 пояснив, що повідомив своєму безпосередньому керівнику, ОСОБА_4 , 27.02.2022, що його батьки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , знаходяться в с. Шевченкове Чугуївського (Вовчанського) району. Зв`язку з ними немає вже з 25.02.2022 року, у зв`язку з чим йому необхідно буде виїхати в с. Шевченкове для евакуації батьків. 27.02.2022 року позивач виїхав за ними у с. Шевченкове. Повернутися 28.02.2022 року він не зміг, оскільки по дорозі з с. Шевченкове в м. Харків поблизу с. Бугаївка Веселовські зустрічали автомобілі, які повертались від дамби селища Старий Салтів. Водії автомобілів повідомили, що через дамбу неможливо проїхати внаслідок руйнувань. Після цього позивач разом з батьками намагався проїхати через міст з с. Верхня Писарівки до с. Рубіжне. Однак, біля мосту стояв блокпост окупантів. 01.03.2022 року знову намагалися проїхати до м. Харкова та вирішили особисто перевірити можливість переїзду через дамбу селища Старий Салтів, але прибувши туди впевнились, що дамба була зруйнована, проїхати через не вбачалося за можливе. Тільки 09.03.2022 року близько 20.00 родину Веселовських пропустили через міст з с. Верхня Писарівка до с. Рубіжне. Лише пізно вночі позивач з батьками прибули в м. Харків та на наступний день, 10.03.2022 позивач одразу повідомив безпосереднього керівника про вказані обставини та 11.03.2022 прибув до місця несення служби.

Також. позивач пояснив, що на підтвердження факту змін в організації роботи автотранспортного відділення центру забезпечення Головного управління Національної поліції в Харківській області в період з 28.02.2022 по 10.03.2022 року і перебування працівників не на робочому місці надає скріни з робочого чату в мережі WhatsApp, де співробітники ЦЗ відписувались де знаходились. Чат був створений позивачем за наказом ОСОБА_4 01.03.2022 року (на підтвердження чого надано фотоскріни). Однак після створення чату в нього більше не було зв`язку.

Колегія суддів враховує зазначені вище обставини та вважає передчасними висновки відповідача щодо відсутності ОСОБА_1 на службі у період з 28.02.2022 по 10.03.2022 без поважних причин.

Окрім того, суд першої інстанції не звернув увагу на порушення відповідачем статті 27 Дисциплінарного статуту НПУ щодо належного повідомлення про розпочате службове розслідування.

У висновку службового розслідування зазначено, що 10.03.2022 членом дисциплінарної комісії т.в.о. заступника начальника ВСР УГІ ГУНП в Харківській області майором поліції Денисенком С.В. було здійснено телефонний дзвінок останньому, проте на дзвінок ніхто не відповів.

Однак, зі змісту висновку службового розслідування не вбачається на який номер було здійснено дзвінок.

Колегія суддів звертає увагу, що у висновку службового розслідування вказано, що дзвінок був здійснений 10.03.2022, тобто у той самий день коли було прийнято висновок службового розслідування та наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейського ГУНП в Харківській області № 184 від 10.03.2022 року, що позбавило позивача, за можливості, здійснити зворотній дзвінок до дисциплінарної комісії.

Крім того, вказаний виклик, навіть якщо він був здійснений, є таким, що суперечить приписам статті 27 Дисциплінарного статуту, якою передбачено надання можливості поліцейському, який викликається, мати не менше однієї доби для прибуття за вказаною у виклику адресою.

А у разі якщо дисциплінарна комісія вважала позивача таким, що відмовився від надання пояснень, то у справі відсутній акт про відмову у наданні пояснень про який зазначено у ч. 3 ст. 27 Дисциплінарного статуту.

Також, висновок службового розслідування, в частині в якій зазначаються пояснення осіб, яким відомі обставини справи та пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи, лише дублює рапорт начальника ЦЗ ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_2 «що з 28.02.2022 року по теперішній час старший інспектор АТВ ЦЗ ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_3 , безпідставно не вийшов на службу та до теперішнього часу не з`являється» та аналогічні пояснення заступника начальника ЦЗ ГУНП в Харківській області начальник АТВ майор поліції Момота В.Б. «що 28.02.2022 року ОСОБА_3 на службу не прибув і до теперішнього часу на зв`язок не виходить».

На додаток, колегія суддів звертає увагу, що висновок службового розслідування містить відомості стосовно особи, дані якої не відповідають даним позивача. Так, у висновку службового розслідування замість звання «майор» вказано звання «капітан», замість по-батькові « ОСОБА_8 » вказане по-батькові « « ОСОБА_9 », рік народження замість «1981» вказано «1982», що не може бути єдиною підставою для скасування оскаржуваних наказів, проте з урахуванням зазначеного вище свідчить про поверхневе дослідження дисциплінарною комісією матеріалів службового розслідування.

Таким чином, висновки службового розслідування зроблені лише з урахуванням пояснень керівників поліцейських, відносно якого проводилось службове розслідування, без надання оцінки доводам позивача, без з`ясування всіх обставин, відсутності доказів фіксації неявки позивача на службі, без врахування особи позивача, ступеня його вини, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, його попередньої поведінки, ставлення до служби.

Отже, наведене свідчить про недоведеність належними доказами відсутності позивача на службі без поважних причин.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що висновки відповідача про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні п. 1 ч. 1 ст.18, п. 18, п. 24 ч. 1 ст. 23 та ч. 2 ст. 24 Закону України «Про національну поліцію України», п. 1 та п. 6 ч. З ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду справи.

Отже, колегія суддів вважає обґрунтованими вимоги щодо визнання протиправними та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейського ГУНП в Харківській області № 184 від 10.03.2022 року, щодо застосування дисциплінарного стягнення до старшого інспектора автотранспортного відділення центру забезпечення Головного управління Національної поліції в Харківській області майора поліції ОСОБА_1 у вигляді звільнення зі служби та наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області № 141 о/с від 11.03.2022 року про звільнення майора поліції ОСОБА_1 , старшого інспектора автотранспортного відділення центру забезпечення Головного управління Національної поліції в Харківській області.

Щодо позовних вимог в частині стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з приписами пункту 1 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100 (далі Порядок № 100), цей Порядок обчислення середньої заробітної плати застосовується у випадках вимушеного прогулу.

Пунктом 5 цього Порядку № 100 передбачено, що нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.

Відповідно до приписів пункту 8 Порядку №100 нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Згідно з довідкою ГУ НП в Харківській області № 1179 від 09.12.2024 середньоденна заробітна плата ОСОБА_1 складає 501 грн 24 коп.

Таким чином, середній заробіток позивача за час вимушеного прогулу з 12.03.2022 по 18.04.2025 (день ухвалення рішення про поновлення) становить 387 959 грн. 76 коп. (773 робочі дні х 501,24 грн).

Зважаючи на викладене, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для стягнення з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу за період з 12.03.2022 по 18.04.2025 в розмірі 387 959 грн. 76 коп.

Щодо вимоги позову про поновлення на службі в поліції з 11.03.2022, колегія суддів зазначає наступне.

Позивач був звільнений зі служби в поліції наказом ГУНП в Харківській області від 11.03.2022 «141 о/с з 11.03.2022.

День зазначений в наказі про звільнення є останнім робочим днем відповідно до ч. 3 ст. 77 Закону №580-VIII, тобто позивач має бути поновлений на службі з дня наступного, після настання відповідної події, тобто з 12.03.2022, а не з 11.03.2022, з урахуванням чого вимога позову про поновлення на службі з 11.03.2022 не підлягає задоволенню.

Вищенаведене суд першої інстанції не врахував, у зв`язку з чим дійшов помилкового висновку про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно з п. 4 ч. 1, ч. 2 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

З огляду на викладене, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови про задоволення позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 311, 315, 317, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 14.01.2025 по справі № 520/22025/23 - скасувати.

Ухвалити нову постанову, якою позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейського ГУНП в Харківській області № 184 від 10.03.2022 року, щодо застосування дисциплінарного стягнення до старшого інспектора автотранспортного відділення центру забезпечення Головного управління Національної поліції в Харківській області майора поліції ОСОБА_1 у вигляді звільнення зі служби.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області № 141 о/с від 11.03.2022 року про звільнення майора поліції ОСОБА_1 , старшого інспектора автотранспортного відділення центру забезпечення Головного управління Національної поліції в Харківській області.

Поновити ОСОБА_1 на посаді старшого інспектора автотранспортного відділення центру забезпечення Головного управління Національної поліції в Харківській області з 12.03.2022.

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 12.03.2022 по 18.04.2025 у розмірі 387 959 (триста вісімдесят сім тисяч дев`ятсот п`ятдесят дев`ять) грн. 76 коп.

В іншій частині позовних вимог - відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя-доповідач В.В. Катунов
Судді З.Г. Подобайло І.С. Чалий