Справа № 420/5367/25
Суддя: Бездрабко О.І.
Дата ухвалення: 2025-04-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/5367/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 квітня 2025 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бездрабка О.І., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу позовною заявою Підприємства "ФЛАГМАН" у формі товариства з обмеженою відповідальністю до Одеської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,

встановив:

Підприємство "ФЛАГМАН" у формі товариства з обмеженою відповідальністю (далі - позивач) звернулося з позовною заявою до Одеської митниці (далі - відповідач), в якій просить визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA500500/2024/000448/2 від 27.08.2024 р. та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500500/2024/000912.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що 04.04.2024 р. між Підприємством "ФЛАГМАН" у формі товариства з обмеженою відповідальністю та SRSS AGRO PVT LTD укладено контракт № SRSS/ESC/24-25/001. На підставі вказаного контракту та супроводжувальних документів SRSS AGRO PVT LTD здійснила на адресу Підприємства "ФЛАГМАН" у формі товариства з обмеженою відповідальністю поставку товару - насіння кунжуту. Під час декларування товару позивачем відповідно до ст.ст.57, 58 МК України самостійно визначено митну вартість товарів за основним методом, а саме, за ціною контракту. З метою митного оформлення товару та на підтвердження заявленої митної вартості товару позивачем надано до митного органу повний пакет документів, передбачений ст.53 МК України. Проте, за результатами розгляду поданих документів митний орган відмовив позивачу у митному оформленні (випуску) товару за заявленою декларантом митною вартістю, у зв`язку з чим оформив картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500500/2024/000912 з причин винесення рішення про коригування митної вартості товарів 27.08.2024 р. № UA500500/2024/000448/2, яким за резервним методом скориговано митну вартість товару. Вважає, що рішення про коригування митної вартості товарів прийнято з порушенням вимог МК України, так як воно не містить передбачених законодавством відомостей про підстави невизнання заявленої митної вартості, обґрунтованих підстав для коригування заявленої декларантом митної вартості. При цьому, позивач не погоджується з обставинами, на які вказує в оскаржуваному рішенні відповідач, оскільки вони жодним чином не спростовують митної вартості, яка визначена позивачем у поданій митній декларації, і не є підставою для здійснення коригування її вартості. З огляду на викладене вважає, що висновок митного органу щодо не підтвердження Підприємством "ФЛАГМАН" у формі товариства з обмеженою відповідальністю числового значення складових митної вартості товару, заявленого за основним методом його визначення, є безпідставним, так як позивачем надано всі обов`язкові документи, передбачені ч.2 ст.53 МК України.

Ухвалою від 20.02.2025 р. відкрито спрощене провадження у справі та надано відповідачу п`ятнадцятиденний строк для подачі відзиву на позовну заяву.

05.03.2025 р. від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого просить відмовити в задоволенні позовних вимог. Вказує на те, що декларантом до митниці було подано митну декларацію для здійснення митного оформлення товарів від 26.08.2024 р. № 24UA63U2. Декларантом обрано основний метод визначення митної вартості товару - за ціною договору. Під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товару, який надійшов на адресу позивача, та перевірки документів, поданих до митниці, встановлено, що в поданих документах містяться розбіжності. Так, в гр.16 СМR від 25.08.2024 р. №1959 зазначено, що перевізником є "GOLAND", а в гр.23 CMR чомусь проставлено штамп "Глобал Оушен Лінк", а повинен проставлений штамп та підпис перевізника, в рахунку-фактурі на оплату транспортно-експедиційних послуг вказано, що "Глобал Оушен Лінк" є експедитором а не перевізником. У зв`язку з цим, позивачу було запропоновано надати додаткові документи: 1) виписку з бухгалтерської документації; 2) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 3) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; 4) митну декларацію країни відправлення. 27.08.2024 р. декларантом надіслано лист від 16.08.2024 р. № 906/А та від 27.08.2024 р. № 906/Б, яким повідомлено, що інших додаткових документів надати немає можливості. Наданий висновок індійського експерта має виключно інформаційний характер та не може бути прийнятий до уваги, оскільки у митниці відсутня інформація щодо осіб, уповноважених надавати послуги з оцінки майна у Республіці Індія. У наданій копії декларації країни відправлення зазначено, що електронний підпис документа не веріфікований, що не дає змогу підтвердити автентичність даного документу. У наданій калькуляції виробника відсутня інформація щодо сушки та сортувальної очистки насіння, яку повинен був пройти товар якщо брати до уваги інформацію щодо товару, зазначену у сертифікаті походження. Надані банківські платіжні документи (SWIFT) не можуть бути взяті до уваги, оскільки не містять жодних відміток надавача платіжних послуг про виконання платіжних операцій. Наданий біржовий витяг представляє собою фото різних веб-сторінок, що не може бути прийнято до уваги, оскільки не мають відомостей щодо надавача даної інформації. Таким чином вказані вище розбіжності усунені не були. Декларантом не подані документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч.ч.2-4 ст.53 МК України. Тому митним органом прийнято рішення про коригування митної вартості товарів із застосуванням наявної в митниці інформації щодо аналогічних (подібних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено, та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення. З огляду на викладене, оскаржувані рішення є правомірними і підстави для їх скасування відсутні.

Ухвалою від 21.04.2025 р. відмовлено в задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін.

Дослідивши наявні у справі докази, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 04.04.2024 р. між SRSS AGRO PVT LTD (Продавець) та Підприємством "ФЛАГМАН" у формі товариства з обмеженою відповідальністю (Покупець) укладено контракт купівлі-продажу № SRSS/ESC/24-25/001, за умовами якого Продавець зобов`язується поставити, тоді як Покупець прийняти й оплатити товар відповідно до погоджених Сторонами параметрів якості та кількості, що додаються. Узагальнююче найменування: насіння білого кунжуту (Sesamum Indieum), не для сівби, НДТ: ДСТУ 7012:2009. Кількість: 28,000 т. Тип обрушення: механічний, Sortex. Регіон культивації: Раджастан. Колір: білий для чистих приміщень (RAL 9012). Мін. сортова чистота: 99,90 %. Розмір 3-5 м (п.1.1 контракту).

Пунктами 2.1, 2.3 контракту встановлено, що поставка товару здійснюється морським транспортом на умовах поставки FOB у редакції Інкотермс 2020. Географічним пунктом доставки погоджено порт Мундра, Індія. Місцем поставки погоджено порт Мундра, Індія.

Згідно п.п.3.1, 3.2 контракту ціна товару погоджено на рівні 2100,00 дол. США/т. Вартість витрат на тару та пакування: 300,00 дол. США. Загальна сума даного Контракту складається з вартості товару, що постачається Продавцем Покупцеві вподовж терміну дії Контракту і складає 59220,00 дол. США.

На виконання умов контракту SRSS AGRO PVT LTD поставлено Підприємству "ФЛАГМАН" у формі товариства з обмеженою відповідальністю товар, а саме: № 1 - насіння кунжуту (Sesamum Indicum) ціле, неподрібнено, кунжут білий, розм. 3-5 мм, насіння обрушене, спосіб обрушення -механічний, SORTEX: сортова чистота 99,90 % - 28000 кг, не для сівби, не в первинній упаковці, не є генетично модифікованим організмом або продукцією, виробленою із застосуванням генетично-модифікованих організмів, торгівельна марка - FLAGMAN, країна виробництва - IN, виробник - SRSS AGRO PRIVAT LIMITED.

26.08.2024 р. декларантом подано митну декларацію для здійснення митного оформлення зазначеного товару - МД № 24UA63U2. Митна вартість товару визначена декларантом самостійно за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції).

Для здійснення митного оформлення та підтвердження заявленої митної вартості товару декларантом надані наступні документи: сертифікат якості від 12.06.2024 р. № FL/FA/0; пакувальний лист від 03.06.2024 р. № G-136/24-25; рахунок-проформу від 05.04.2024 р. № РІ001/24-25; рахунок-фактуру (інвойс) від 03.06.2024 р. № G-136/24-25; коносамент від 27.06.2024 р. № MEDUEU385989; автотранспортну накладну від 25.08.2024 р. № 1959; сертифікат про походження товару від 03.07.2024 р. № 1812409; банківські платіжні документи, що стосуються товару від08.04.2024 р. № 38, від 11.07.2024 р. № 62; рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг від 16.07.2024 р. № 041595; банківський платіжний документ, що підтверджує оплату транспортно-експедиційних послуг від 19.07.2024 р. № 3087; документ, що підтверджує вартість перевезення від 26.08.2024 р. № 5302; зовнішньоекономічний контракт від 04.04.2024 р. № SRSS/ESC/24-25/001; договори про перевезення від 02.03.2021 р. № 0971-Т/21, від 07.07.2015 р. № КФ-0107/15; інформацію про позитивні результати державних видів контролю від 23.08.2024 р. № 11813674; доручення від 01.07.2022 р.; звіт про зважування від 26.08.2024 р.

За результатами перевірки МД № 24UA63U2 та поданих до неї документів, сформоване повідомлення від 26.08.2024 р., в якому вказано, що у поданих до митного оформлення документах містяться розбіжності та витребувано додаткові документи: 1) виписку з бухгалтерської документації; 2) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 3) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; 4) митну декларацію країни відправлення.

Листом від 27.08.2024 р. № 906/Б позивачем додатково надано копії прейскуранта виробника, каталогу виробника, калькуляції собівартості виробника, висновку профільного експерта, біржового онлайн витягу, додаткової інформацію з мережі Інтернет, митної декларації країни відправлення, митної декларації від 06.06.2024 р. № 24UA39U1, виписки з бухгалтерської документації, що включає виписки по рахунку 632, оборотно-сальдової відомості, зареєстрованої податкової накладної, заяв на купівлю іноземної валюти (на повну вартість поставки), SWIFT-повідомлень банку покупця (на повну вартість поставки) та повідомлено, що інших документів немає.

27.08.2024 р. відповідачем прийняте рішення про коригування митної вартості товарів № UA500500/2024/000448/2, відповідно до якого визначено вартість товару № 1 - 2,51 дол. США/кг, ніж заявлено декларантом 2,2872 дол. США/кг.

У рішенні про коригування митної вартості зазначено, що у поданих документах містяться розбіжності: в гр.16 СМR від 25.08.2024 р. № 1959 зазначено, що перевізником є "GOLAND", а в гр.23 CMR чомусь проставлено штамп "Глобал Оушен Лінк", а повинен проставлений штамп та підпис перевізника, в рахунку-фактурі на оплату транспортно-експедиційних послуг вказано, що "Глобал Оушен Лінк" є експедитором а не перевізником. Відповідно до ч.3 ст.53 МК України декларанта було зобов`язано протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) виписку з бухгалтерської документації; 2) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 3) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; 4) митну декларацію країни відправлення. 27.08.2024 р. декларантом надіслано лист від 16.08.2024 р. № 906/А та від 27.08.2024 р. № 906/Б, яким повідомлено, що інших додаткових документів надати немає можливості. Наданий висновок індійського експерта має виключно інформаційний характер та не може бути прийнятий до уваги, оскільки у митниці відсутня інформація щодо осіб, уповноважених надавати послуги з оцінки майна у Республіці Індія. У наданій копії декларації країни відправлення зазначено, що електронний підпис документа не веріфікований, що не дає змогу підтвердити автентичність даного документу. У наданій калькуляції виробника відсутня інформація щодо сушки та сортувальної очистки насіння, яку повинен був пройти товар якщо брати до уваги інформацію щодо товару, зазначену у сертифікаті походження. Надані банківські платіжні документи (SWIFT) не можуть бути взяті до уваги, оскільки не містять жодних відміток надавача платіжних послуг про виконання платіжних операцій. Наданий біржовий витяг представляє собою фото різних веб-сторінок, що не може бути прийнято до уваги, оскільки не мають відомостей щодо надавача даної інформації. Отже, декларантом не подані усі документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч.ч.2-4 ст.53 МК України, розбіжності не спростовано. З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних АСМО "Інспектор" та ЄАІС та встановлено, що рівень митної вартості митного оформлення є більшим та становить 2,51 дол. США/кг за ЕМД від 03.06.2024 р. № UA110120/2024/7970, ніж заявлено декларантом 2,2872 дол. США/кг.

У зв`язку з прийняттям рішення про коригування митної вартості товарів від 27.08.2024 р. № UA500500/2024/000448/2, відповідачем сформовано карту відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500500/2024/000912.

Вважаючи дані рішення відповідача протиправними, позивач звернувся до суду із позовною заявою про їх скасування.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступних приписів законодавства.

Статтею 49 МК України визначено, що митна вартість товарів - це вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно ч.ч.4, 5 ст.58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

У відповідності до ч.3 ст.318 МК України митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Статтею 50 МК України визначено, що відомості про митну вартість товарів використовуються для нарахування митних платежів; застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; ведення митної статистики; розрахунку податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки.

Частиною 1 статті 51 МК України встановлено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару зобов`язані подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Стаття 57 МК України передбачає, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Таким чином, митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості. Однак дискреційні повноваження митних органів мають законодавчі обмеження у випадках незгоди із задекларованою митною вартістю. До таких, зокрема, належать процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов`язок послідовного вибору методів (від першого до шостого) визначення митної вартості товарів.

При декларуванні товарів позивач визначив їх митну вартість виходячи саме з ціни угоди, що підлягала сплаті згідно до умов контракту, інвойсів та інших документів постачальника.

Згідно ч.1 ст.53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, згідно з ч.2 ст.53 МК України, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Зокрема, ст.58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст.55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Форма рішення про коригування митної вартості товарів встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Разом з тим, відповідно до вимог ст.57 МК України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

Тобто, відповідно до норм Митного кодексу України митним органом при прийнятті рішення про коригування митної вартості товарів повинна бути зазначена послідовність застосування методів визначення митної вартості та причини, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

Відповідно до ч.3 ст.53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Також згідно ч.6 ст.53 МК України декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

В той же час, витребуванню підлягають лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а визначення митної вартості не за першим методом можливе тільки тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Таким чином, витребування додаткових документів можливе лише у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. При цьому, сумніви митного органу є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відтак, наведені приписи зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали вiдповiднi сумніви, причини неможливості їх перевірки на пiдставi наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Встановивши вiдсутнiсть достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхiднi для підтвердження того чи іншого показника.

Як вбачається зі змісту оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів, підставою для його прийняття стало встановлення відповідачем тієї обставини, що надані позивачем документи містять розбіжності:

- у гр.16 СМR від 25.08.2024 р. № 1959 зазначено, що перевізником є "GOLAND", а в гр.23 CMR чомусь проставлено штамп "Глобал Оушен Лінк", а повинен проставлений штамп та підпис перевізника, в рахунку-фактурі на оплату транспортно-експедиційних послуг вказано, що "Глобал Оушен Лінк" є експедитором а не перевізником;

- наданий висновок індійського експерта має виключно інформаційний характер та не може бути прийнятий до уваги, оскільки у митниці відсутня інформація щодо осіб, уповноважених надавати послуги з оцінки майна у Республіці Індія;

- у наданій копії декларації країни відправлення зазначено, що електронний підпис документа не верифікований, що не дає змогу підтвердити автентичність даного документу;

- у наданій калькуляції виробника відсутня інформація щодо сушки та сортувальної очистки насіння, яку повинен був пройти товар якщо брати до уваги інформацію щодо товару, зазначену у сертифікаті походження;

- надані банківські платіжні документи (SWIFT) не можуть бути взяті до уваги, оскільки не містять жодних відміток надавача платіжних послуг про виконання платіжних операцій;

- наданий біржовий витяг представляє собою фото різних веб-сторінок, що не може бути прийнято до уваги, оскільки не мають відомостей щодо надавача даної інформації.

Що стосується доводів відповідача про те, що у гр.16 СМR від 25.08.2024 р. № 1959 зазначено, що перевізником є "GOLAND", а в гр.23 CMR проставлено штамп "Глобал Оушен Лінк", а повинен проставлений штамп та підпис перевізника, в рахунку-фактурі на оплату транспортно-експедиційних послуг вказано, що "Глобал Оушен Лінк" є експедитором, а не перевізником, суд зазначає наступне.

Товарно-транспортна накладна (CRM) від 25.08.2024 р. № 1959 та рахунок від 16.07.2024 р. № 041595 стосуються здійснення транспортування товару для позивача виключно по митній території України, а саме з порту м.Одеса до місця розташування складських приміщень Підприємства "ФЛАГМАН" у формі товариства з обмеженою відповідальністю в м.Одесі. В свою чергу, транспортні витрати на перевезення по митній території України не є складовою митної вартості та не впливають на неї.

Крім того, як у гр.16 CRM від 25.08.2024 р. № 1959, так і в гр.23 зазначено, що перевізником є ТОВ "Глобал Оушен Енд Ленд", а не ТОВ "Глобал Оушен Лінк", як стверджує відповідач. Штамп, вказаний в гр.16 та печатка, яка проставлена в гр.23, належать одній і тій самі компанії, а саме ТОВ "Глобал Оушень Енд Ленд", про що свідчить код ЄДРПОУ на цих печатках.

У рахунку на оплату від 16.07.2024 р. № 041595 вказано, що ТОВ "Глобал Оушен Лінк" є експедитором, так як даний рахунок видано на виконання договору від 02.03.2021 р. № 0971-Т/21 про надання транспортно-експедиторських послуг з перевезення у контейнерах експортно-імпортних та транзитних вантажів. Згідно цього договору ТОВ "Глобал Оушен Лінк" (Експедитор)

надає за плату Підприємству "ФЛАГМАН" у формі ТОВ (Клієнт) транспортно-експедиторські послуги з організації перевезення вантажів, а також додаткові послуги, необхідні для організації доставки вантажів за маршрутом.

Таким чином, жодних розбіжностей вказані документи не містять.

Стосовно зауважень до висновку експерта, то суд зазначає, що фактично його не прийняття відповідач обґрунтовує відсутністю у митниці інформація щодо осіб, уповноважених надавати послуги з оцінки майна у Республіці Індія. Суд вважає такі мотиви неприйнятними, оскільки якщо у митного органу виникли сумніви щодо легальності даного документу, то в силу існування договору між Україною та Республікою Індія про взаємну правову допомогу у цивільних і господарських справах, ратифікованого 05.11.2023 р., митні органи наділені повноваженнями звернутися до вказаної країни для верифікації документів, зокрема, і висновку експерта цієї країни, і встановити повноваження експерта. Однак, таких заходів відповідачів не було вчинено.

При цьому, суд зауважує, що наданий позивачем висновок експерта дозволяє достовірно визначити митну вартість товару, базується на актуальних даних поточної кон`юнктури ринку і підтверджує відповідність контрактної ціни ринковому діапазону.

Щодо тверджень відповідача про те, що у копії декларації країни відправлення електронний підпис документа не верифікований, що не дає змогу підтвердити автентичність даного документу, то суд вказує, що митна декларація країни відправлення відповідно до ч.2 ст.53 МК України не є документом, який підтверджує митну вартість товарів. Крім того, як вже зазначалося, між Україною та Республікою Індія укладено договір про взаємну правову допомогу у цивільних і господарських справах, ратифікований 05.11.2023 р., у зв`язку з чим митний орган не позбавлений можливості звернутися до компетентних органів даної країни для верифікації експортної декларації Індії та встановити її справжність.

Доводи відповідача про відсутність у калькуляції виробника інформації щодо сушки та сортувальної очистки насіння суд відхиляє, так як ця інформація включена в надану калькуляцію, оскільки є складовою технологічних витрат. В свою чергу, технологічні витрати складаються із цін, які закладені під конкретний ЛОТ, а в наданій калькуляції є посилання на такий ЛОТ, тобто на окрему товарну позицію з характерними для неї властивостями та якості, і конкретно вказано, що такий товар проходив сушку та сортувальне очищення. До того ж поставка товару здійснюється морським транспортом на умовах поставки FOB у редакції Iнкотермс 2020, згідно якої при поставці FOB витрати на сушку та сортувальної очистки насіння є включеними до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінюваний товар.

Крім того, законодавством України не передбачена спеціальна форма або обов`язкові критерії, які б зазначали, що інформація (витрати) щодо сушки та сортувальної очистки насіння, яку повинен був пройти товар, має бути вказана окремо.

Отже, надана позивачем калькуляція собівартості виробника є достатнім та належним доказом на підтвердження заявленої митної вартості товару.

Щодо зауважень митного органу до банківських платіжних документів (SWIFT) суд зазначає наступне.

Вимоги до SWIFT-повідомлень встановлено в міжнародному стандарті у відповідності до положень ДСТУ ISO 15022-2:2004 "Цінні папери. Схема повідомлень. Словник полів даних. Частина 1. Правила та настанови щодо побудови полів даних і повідомлень", затверджені наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 15.11.2004 р. № 258. Згідно цих стандартів мають бути обов`язково заповнені відповідні поля, в тому числі зазначено код відправлення. У наданих електронних повідомленнях SWIFT від 09.04.2024 р. та 11.07.2024 р. міститься посилання на контракт, зазначено дату операції, суму операції в доларах США та найменування банку відправника і банку отримувача. При цьому чинним законодавством не передбачено проставлення банківської печатки на SWIFT-повідомленні або будь-яких інших відміток надавача платіжних послуг про виконання платіжних операцій.

Про належність та достатність повідомлень системи SWIFT (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunications), як доказів здійснення операції з переведення іноземної валюти зазначив Верховний Суд у постанові від 27.06.2019 р. у справі № 826/9719/16.

Стосовно тверджень відповідача про те, що наданий біржовий витяг представляє собою фото різних веб-сторінок, що не може бути прийнято до уваги, оскільки не мають відомостей щодо

надавача даної інформації, то суд зауважує, що законодавством України не регламентовано форму та порядок надання інформації з біржі. Витяги з біржі - це онлайн інформація, яка береться з професійних сайтів, має рекомендаційний характер та є додатковим доказом вартості товару.

У наданому позивачем витязі з біржі є посилання на сайт, який є загальнодоступним, а тому митний орган мав можливість встановити дані, про які зазначено у рішення про коригування митної вартості товарів, оскільки ця інформація не є конфіденційною.

З викладеного вбачається, що жодних розбіжностей надані митному органу документи не містять.

Стосовно доводів відповідача про ненадання декларантом висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, то суд вважає їх безпідставними, так як такі документи згідно ч.2 ст.53 МК України не є обов`язковими, а враховуючи, що надані декларантом документи підтверджували всі складові митної вартості, не містили розбіжностей та/або явних ознак підробки, тому у митного органу не було законних підстав для витребування додаткових документів, зокрема і перелічених вище.

Неподання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товарів за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 19.12.2019 р. у справі № 810/5295/15, від 06.02.2020 р. у справі № 540/2219/18.

Отже, суд відхиляє вищевказані доводи відповідача про наявність сумніву у заявленій позивачем митній вартості імпортованого товару з підстав, наведених у спірному рішенні про коригування митної вартості товарів, оскільки надані позивачем до митного органу вище перелічені документи, підтверджують ціну імпортованого товару та жодних розбіжностей не містять.

Разом із тим підставою для коригування відповідачем митної вартості товарів слугувала інформація з цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби щодо митного оформлення ідентичних товарів з вищим рівнем митної вартості.

Однак формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.

Відповідач не довів, що позивач сплатив за товар іншу суму ніж та, яка заявлена у якості митної вартості товару.

Відповідно до ч.2 ст.55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, крім іншого, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Згідно п.2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України № 598 від 24.05.2012 р., посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Як вбачається з рішення про коригування митної вартості товарів від 27.08.2024 р. № UA500500/2024/000448/2 відповідачем використано для коригування митної вартості товару МД від 03.06.2024 р. № UA110120/2024/7970.

В той же час приймаючи рішення про коригування митної вартості імпортованого позивачем товару за резервним методом, відповідач лише зазначив цю МД однак не вказав, яким чином митна вартість товару визначена саме в такому розмірі, які складові вплинули на формування такої вартості, не навів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом, що свідчить про порушення відповідачем ч.2 ст.55 МК України щодо обґрунтованості прийнятого рішення.

Аналогічна позиція з цього питання викладена в постанові Верховного Суду від 12.03.2020 р. у справі № 804/6243/14.

Враховуючи викладене, позивачем для митного оформлення були надані всі документи, необхідні для підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару, які містили необхідні числові показники митної вартості.

З урахуванням викладеного, рішення про коригування митної вартості товарів від 27.08.2024 р. № UA500500/2024/000448/2 не відповідає ознакам правомірності та обґрунтованості, а тому підлягає скасуванню.

Оскільки за результатами розгляду справи суд дійшов висновку про протиправність рішення про коригування митної вартості товарів від 27.08.2024 р. № UA500500/2024/000448/2, то і прийнята на його підставі картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 27.08.2024 р. № UA500500/2024/000912 також є протиправною та підлягає скасуванню.

Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні (ч.1 ст.90 КАС України).

Відповідач не надав доказів того, що документи, подані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів в недостовірності наданої інформації. В той же час позивач належними доказами підтвердив правомірність своїх вимог.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про протиправність рішення про коригування митної вартості товарів від 27.08.2024 р. № UA500500/2024/000448/2 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 27.08.2024 р. № UA500500/2024/000912, а тому позовні вимоги Підприємства "ФЛАГМАН" у формі товариства з обмеженою відповідальністю підлягають задоволенню у повному обсязі.

Приписами ч.1 ст.139 КАС України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки за результатами розгляду справи суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог Підприємства "ФЛАГМАН" у формі товариства з обмеженою відповідальністю, то з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у сумі 2422,40 грн.

Керуючись ст.ст.9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255, 262 КАС України, суд -

вирішив:

Позовну заяву Підприємства "ФЛАГМАН" у формі товариства з обмеженою відповідальністю (65080, м.Одеса, вул.Космонавтів, буд.14 ) до Одеської митниці (65078, м.Одеса, вул.Лип Івана та Юрія, буд.21-А, ) про визнання протиправними та скасування рішень задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати рішення Одеської митниці про коригування митної вартості товарів від 27.08.2024 р. № UA500500/2024/000448/2 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 27.08.2024 р. № UA500500/2024/000912.

Стягнути з Одеської митниці (65078, м.Одеса, вул.Лип Івана та Юрія, 21А, ) за рахунок її бюджетних асигнувань на користь Підприємства "ФЛАГМАН" у формі товариства з обмеженою відповідальністю (65080, м.Одеса, вул.Космонавтів, буд.14 ) судовий збір у сумі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) грн. 40 коп.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя О.І. Бездрабко