Справа № 420/18121/24
Суддя: Турецька І.О.
Дата ухвалення: 2025-04-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 квітня 2025 р.м. ОдесаСправа № 420/18121/24

Перша інстанція: суддя Лебедєва Г.В.,

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

судді-доповідача Турецької І. О.,

суддів Градовського Ю. М., Шевчук О. А.

за участі секретаря Алексєєвої Н.М.

представника ОСОБА_1 адвоката Шаповалова А. М.;

представника ВЧ НОМЕР_1 Болгарчука Д. О.

розглянувши, у відкритому судовому засіданні, в режимі відоконфкеренції, апеляційну скаргу адвоката Шаповалова Андрія Миколайовича, в інтересах ОСОБА_1 , на окрему ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 14 лютого 2025 року у справі за позовом адвоката Шаповалова Андрія Миколайовича, в інтересах ОСОБА_1 , до НОМЕР_2 Прикордонного загону Державної прикордонної служби України (Військова частина НОМЕР_1 ) про визнання бездіяльності протиправною та про зобов`язання вчинити певні дії

В С Т А Н О В И В:

У червні 2024 року адвокат Шаповалов А. М., представляючи інтереси ОСОБА_1 , звернувся до суду першої інстанції з позовом до НОМЕР_2 Прикордонного загону Державної прикордонної служби України Військової частини НОМЕР_1 (далі ВЧ НОМЕР_1 ) в якому просив:

- визнати протиправною бездіяльність ВЧ НОМЕР_1 , що полягає у нездійсненні розгляду поданого ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рапорту від 09.05.2024 № 1.10/1052/24- Вн, про його звільнення з військової служби у Державній прикордонній службі України в запас за абзацом 4 підпункту «г» пункту 3 частини 5 статті 26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» від 25.03.1992 № 2232-XII (далі Закон №2232-ХІІ) як військовослужбовця, який проходить військову службу за контрактом за сімейними обставинами у зв`язку з необхідністю здійснення постійного догляду за хворою дружиною, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується довідкою до акта огляду медико-соціальною експертною комісією від 12.04.2024, серії 12ААВ № 810083, та прийняти відповідне рішення.

- зобов`язати посадових осіб ВЧ НОМЕР_1 розглянути поданий ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , рапорт від 09.05.2024 № 1.10/1052/24-Вн, та прийняти рішення про звільнення, старшого сержанта, ОСОБА_1 , інспектора прикордонної служби 2 категорії, моториста групи прикордонних катерів відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_3 » (тип Б) ВЧ НОМЕР_1 , з військової служби у Державній прикордонній службі України в запас за абзацом 4 підпункту «г» пункту 3 частини 5 статті 26 Закону 2232-ХІІ як військовослужбовця, який проходить військову службу за контрактом за сімейними обставинами у зв`язку з необхідністю здійснення постійного догляду за хворою дружиною, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується довідкою до акта огляду медико-соціальною експертною комісією від 12.04.2024, серії 12ААВ № 810083.

Пояснюючи обставини справи, адвокат Шаповалов А. М. зазначив, що після прийняття ОСОБА_1 , на військову службу за контрактом до Державної прикордонної служби України, його дружині, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , згідно довідки до акта огляду медико-соціальною експертною комісією, серії 12 ААВ №810083 від 12.04.2024, встановлено 2 групу інвалідності, строк інвалідності встановлено до 01.05.2026, дата чергового переогляду 12.04.2026.

Також, як він указує, відповідно до заключення лікарсько-консультативної комісії №59 від 26.04.2024 ОСОБА_2 , встановлено діагноз: «Серцева недостатність ІІ ст. Атеросклероз неуточнений». У зв`язку зі станом здоров`я, плановим лікуванням, посиленим медикаментозним лікуванням та плановим курсом реабілітації потребує постійного догляду зі сторони родичів.

Функції догляду доручено здійснювати його довірителю, а відтак останній подав рапорт до командування ВЧ НОМЕР_1 , який було зареєстровано за вх.№1.10/1052/24 вн від 09.05.2024.

В поданому рапорті позивач клопотав про його звільнення з військової служби в запас за абзацом 4 підпункту «г» пункту 3 частини 5 статті 26 Закону №2232-ХІІ, як військовослужбовця, який проходить військову службу за контрактом за сімейними обставинами у зв`язку з необхідністю здійснення постійного догляду за хворою дружиною, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується довідкою до акта огляду медико-соціальної експертної комісії від 12.04.2024, серії 12ААВ № 810083, та прийняти відповідне рішення.

В ході опрацювання рапорту ОСОБА_1 , Відділ внутрішньої та власної безпеки по НОМЕР_2 Прикордонному загону Головного відділу внутрішньої та власної безпеки « ІНФОРМАЦІЯ_4 » Державної прикордонної служби України отримав від головного лікаря КУ «Одеського обласного центру медико-соціальної експертизи» Департаменту охорони здоров`я Одеської обласної державної адміністрації відповідь від 05.06.2025 № 317, що ОСОБА_3 до даної установи не зверталась, виписки з акта огляду МСЕК, за вказаними реквізитами установою не видавалась.

Також на ухвалу суду КУ «Одеський обласний центр (бюро) медико-соціальної експертизи» відповів, що ОСОБА_3 до вказаної установи не зверталась та особою з інвалідністю не визнавалась, довідка до акту огляду МСЕК серії 12ААВ № 810083 від 12.04.2024 на її ім`я не видавалася.

Понад те, суд першої інстанції встановив, що заключення лікарсько-консультативної комісії ТОВ Медичний центр «ОКСА-КЛІНІК» №59 від 26.04.2024 за яким ОСОБА_2 потребує постійного догляду, у зв`язку з діагнозом: «Серцева недостатність ІІ ст. Атеросклероз неуточнений» не відповідає формі висновку лікарської комісії медичного закладу, а вказаний медичний центр не знаходиться за своєю юридичною адресою.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 14.02.2025, ухваленого за правилами загального позовного провадження, у задоволенні позову адвоката Шаповалова А.М., в інтересах ОСОБА_1 відмовлено. Одночасно зі вказаним рішенням суд постановив окрему ухвалу, з огляду на встановлення ознаки підроблення документу, а саме довідки до акту огляду МСЕК серії 12ААВ № 810083 від 12.04.2024 на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та використання підробленого документу, що може свідчити про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого статтею 358 Кримінального кодексу України «Підроблення документів, печаток, штампів та бланків, збут чи використання підроблених документів, печаток, штампів».

Окрема ухвала була направлена на адресу Одеської обласної прокуратури для вжиття заходів щодо встановлення наявності/відсутності ознак кримінального правопорушення та для цього встановлений строк один місяць з дня отримання копії ухвали.

Вважаючи вказане судове рішення незаконним та необґрунтованим, адвокат Шаповалов А.М. в інтересах ОСОБА_1 просить його скасувати.

Підставами для скасування окремої ухвали адвокат Шаповалов А.М. вказує, що в окремій ухвалі, суд має зазначити закон чи іншій нормативно-правовий акт(у тому числі його статтю, пункт тощо вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення.

Зокрема, на думку скаржника, якщо під час розгляду справи встановлено ознаки кримінального правопорушення, суд постановляючи окрему ухвалу про інформування прокурора або органу досудового розслідування має вказати, ознаки якого саме кримінального правопорушення ним виявлено, а також обґрунтувати, покликаючись на докази, які містяться в матеріалах справи, суть кримінального правопорушення.

Поряд з цим, як заявляє скаржник, в контексті оскаржуваної ухвали, варто звернути увагу на те, що судом зазначено лише норму статті, проте не обґрунтовано якими саме доказами це підтверджується.

Окрім цього, він звертає увагу апеляційного суду, шо ані судом, ані відповідачем не ставились питання про призначення судової технічної експертизи у даній справі з метою встановлення справжності довідки до акта огляду медико-соціальною експертною комісією, серії 12 ААВ № 810083 від 12.04.2024 виданої дружині позивача, ОСОБА_2 , а відтак все інше побудоване лише на припущеннях.

З огляду на викладене, адвокат Шаповалов А.М. резюмує, що під час розгляду даної справи не було встановлено таких порушень закону, які стали б підставою для винесення окремої ухвали, адже не має посилання на конкретні факти, які були б підтверджені доказами, та де було б встановлено про недійсність довідки до акта огляду медико-соціальною експертною комісією, серії 12 ААВ № 810083 від 12.04.2024 року, виданої дружині скаржника, ОСОБА_2 .

Переглянувши справу за наявними у ній доказами та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що відсутні підстави для її задоволення.

Частини 1 та 4 статті 249 КАС України унормовують, що суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону. У разі необхідності суд може постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними. Суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором. Окрема ухвала щодо прокурора або адвоката надсилається органу, до повноважень якого належить притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора або адвоката відповідно. В окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення.

Частиною 9 статті 249 КАС України визначено, що окрема ухвала стосовно порушення законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення, надсилається прокурору або органу досудового розслідування, які повинні надати суду відповідь про вжиті ними заходи у визначений в окремій ухвалі строк. За відповідним клопотанням прокурора або органу досудового розслідування вказаний строк може бути продовжено.

Необхідність постановлення окремої ухвали зумовлена завданнями адміністративного судочинства - захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень органів державної влади, місцевого самоврядування, їхніх посадових, службових осіб у процесі здійснення ними управлінських функцій.

Отож, ураховуючи особливий статус суду в системі органів, що забезпечують правовий порядок, суд зобов`язаний реагувати на випадки очевидних, умисних або системних порушень закону.

Підставою для прийняття окремої ухвали є виявлення порушення закону та встановлення причин і умов, що сприяли вчиненню порушення.

Відтак, окрема ухвала може бути постановлена лише у разі, якщо під час саме судового розгляду конкретної справи встановлено певне правопорушення.

Юридична кваліфікація правопорушення судом не здійснюється. Водночас суд може в окремій ухвалі зазначити, елементи якого складу правопорушення слід перевірити (службова недбалість, зловживання владою тощо).

Скаржник в апеляційній скарзі, покликаючись на постанову Верховного Суду від 13.06.2024 у справі №826/3979/18, указував на відсутність чіткого зазначення судом першої інстанції в окремій ухвалі обставин, норма якого закону чи іншого нормативно-правового акта порушена та в чому саме полягає відповідне порушення.

На думку колегії суддів наведений довід скаржника спростовується тим, що в окремій ухвал суд указав про можливі ознаки підроблення документу, а саме довідки до акту огляду медико-соціальною експертною комісією серії 12ААВ № 810083 від 12.04.2024 на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та використання підробленого документу, що може свідчити про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого статтею 358 Кримінального кодексу України «Підроблення документів, печаток, штампів та бланків, збут чи використання підроблених документів, печаток, штампів».

Тобто, суд указав ознаки кримінального правопорушення та проінформував прокурора про виявлене кримінальне правопорушення, а також покликався на докази, які містяться в матеріалах справи.

Наведене правозастосування викладено у постановах Верховного Суду від 01.02. 2023 у справі № 140/506/22, від 13.11.2023 у справі № 240/11485/22, від 07.12.2023 у справі № 420/21182/21, від 10.01.2024 у справі №320/4936/23, від 14.03.2024 у справі №420/10595/22.

Також слід додати, що у наведених справах Верховний Суд неодноразово висловлював позицію про те, що окрема ухвала має на меті усунення виявлених у процесі розгляду адміністративного позову порушень закону та є підставою для розгляду питання щодо відповідальності винних осіб, вона може стосуватися будь-якого суб`єкта, зокрема й того, який не бере участі у справі.

Таким чином, окрема ухвала - це рішення, яким суд реагує на виявлені під час розгляду справи порушення закону, причини та умови, що сприяли вчиненню порушення. Окрема ухвала є формою профілактичного впливу судів на правопорушників.

Відповідно статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін, якщо визнає, що суд правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За такого правового регулювання апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а ухвалу суду першої інстанції слід залишити без змін.

Керуючись статтями: 195, 308, 310, 316, 322, 325, 328 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу адвоката Шаповалова Андрія Миколайовича, в інтересах ОСОБА_1 , на окрему ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 14 лютого 2025 року залишити без задоволення.

Окрему ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 14 лютого 2025 року у справі за позовом адвоката Шаповалова Андрія Миколайовича, в інтересах ОСОБА_1 , до НОМЕР_2 Прикордонного загону Державної прикордонної служби України (Військова частина НОМЕР_1 ) про визнання бездіяльності протиправною та про зобов`язання вчинити певні дії залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Доповідач - суддя І. О. Турецька

суддя Ю. М. Градовський

суддя О. А. Шевчук

Повне судове рішення складено 21.04.2025.