Справа № 320/27837/23
Суддя: Лисенко В.І.
Дата ухвалення: 2025-04-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 квітня 2025 року м. Київ №320/27837/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши адміністративну справу в порядку письмового провадження за позовом Акціонерного товариства "ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось АО "ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, у якому просить суд:

- визнати протиправною та скасувати Постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг № 145 від 24.01.2023 Про накладення штрафу на АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії у розмірі 85 000,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що постанова відповідача про накладення штрафу є протиправним, оскільки в діях позивача відсутні ознаки порушення вимог чинного законодавства, зокрема Закону України «Про ринок електричної енергії», Кодексу систем розподілу, і дотримано Ліцензійні умови, тому у НКРЕКП були відсутні підстави для накладення штрафу. Позивач також зазначає, що ним вживались заходи щодо актуалізації інформації на вебсайті кожні 30 хвилин, а також розміщувалась інформація про час початку та закінчення перерви електропостачання для споживачів. Крім того, позивач вказує, що жодних ознак дискримінації стосовно своїх споживачів в діях позивача не доведені відповідачем належним чином, разом з тим, забезпечено єдиний підхід до забезпечення розподілу електричної енергії.

Відповідач надав суду відзив, в якому заперечує проти задоволення позову та зазначає, що спірна постанова № 145 є законною та обґрунтованою, оскільки актом перевірки встановлено порушення ч. 1 ст. 22, ч. 2 ст. 45, , п. 1 ч. 3 ст. 46 Закону України «Про ринок електричної енергії», п. 10.5.8 , 10.5.15 глави 10.5 розділу Х Кодексу систем розподілу, пп. 6 п. 1 постанови НКРЕКП від 26.03.2022 № 349, пп. 8, 22 п. 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії.

Сторони також надали до суду клопотання про здійснення розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Розглянувши вказані клопотання, суд зазначає таке.

Частиною 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до частини 6 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу та якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Водночас, зміст клопотань про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін не дає підстав стверджувати, що повне та всебічне з`ясування усіх обставин у справі потребує проведення судового засідання чи заслуховування пояснень сторін.

Більш того, сторони у справі у клопотаннях не зазначили, встановлення яких обставин у справі є неможливим шляхом аналізу письмових доказів і пояснень та вимагає проведення судового засідання.

Дослідивши клопотання сторін, матеріали справи, беручи до уваги предмет та підстави позову, обставини, якими учасники справи обґрунтовують свої вимоги та заперечення, характер спірних правовідносин, обсяг та характер доказів у справі, суд не вбачає обґрунтованих підстав для розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін та приходить до висновку, що в задоволенні клопотання має бути відмовлено.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18.08.2023 відкрито провадження у адміністративній справі, визначено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Встановивши правові позиції сторін по справі та їх обґрунтування, розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, оглянувши письмові докази, які були надані до матеріалів справи, судом встановлено наступне.

До НКРЕКП надійшли звернення щодо недотримання АТ «ДТЕК ОЕ» графіків відключень електропостачання споживачам від громадян, а саме:

- гр. ОСОБА_1 від 18.11.2022 (вх. НКРЕКП від 18.11.2022 №П-9504/22);

- гр. ОСОБА_2 від 18.11.2022 № БІ-14822395 (вх. НКРЕКП від 21.11.2022 № Б-9566/22);

- гр. ОСОБА_3 від 27.11.2022 № РИ-14865818, (вх. НКРЕКП від 28.11.2022 № P-9873/22);

- гр. ОСОБА_4 від 09.12.2022 Ло ЛИ-14927519/Д2 (вх. НКРЕКП від 09.12.2022 № Л-10638/22/1);

- гр. ОСОБА_5 (Об?єднання співвласників багатоквартирного будинку «БРИЗ-5») від 26.11.2022 № CM-14858604/Д1, (вх. НКРЕКП від 29.11.2022 № 18031/1-22).

27.12.2022 на підставі пункту 4 частини дев?ятої статті 19 Закону про НКРЕКП, постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» та з урахуванням вищенаведених звернень фізичних осіб, Регулятором на засіданні, яке відбулося у формі відкритого слухання було прийнято постанову від 20.12.2022 № 1762 «Про проведення позапланової виїзної перевірки АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» (далі - Постанова № 1762).

На підставі Постанови №1762 та Посвідчення на здійснення позапланової перевірки від 21.12.2022 №443 у період з 26.12.2022 по 06.01.2023 було проведено позапланову виїзну перевірку дотримання АТ «ДТЕК ОЕ» вимог законодавства та ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, які затверджені постановою НКРЕКП від 27.12.2017 № 1470 «Про затвердження Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії» (далі - Ліцензійні умови).

За результатами позапланової перевірки позивача було складено Акт за результатами позапланової виїзної перевірки дотримання суб?єктом господарювання вимог законодавства та ліцензійних умов з розподілу електричної енергії від 06.01.2023 №11 (далі - Акт № 11).

24.01.2023 за результатами розгляду Акту № 11, на засіданні НКРЕКП, яке відбулося у формі відкритого слухання, НКРЕКП було прийнято Постанову №145.

АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», керуючись абзацом 5 пункту 7.1 Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, затверджених постановою НКРЕКП від 14.06.2018 № 428 (далі - Порядок №428), листом №101/04/03-470 від 13.01.2023 року направило до НКРЕКП заперечення, обгрунтування до Акту позапланової виїзної перевірки від 06.01.2023 №11.

В запереченнях до Акту від 06.01.2023 № 11 позивач надав пояснення та заперечення щодо вказаних у Акті №11 порушень вимог законодавства.

На засіданні НКРЕКП, що відбулося 24.01.2023, було розглянуто Акт позапланової виїзної перевірки від 06.01.2023 № 11 та прийнято Постанову від 24.01.2023 № 145, якою накладено штраф на АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» у розмірі 85 000 (вісімдесят п?ять тисяч) гривень за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, а саме:

- частини першої статті 22 Закону України «Про ринок електричної енергії», якою встановлено, що оператори систем розподілу мають надавати доступ до своїх електричних мереж на недискримінаційній та прозорій основі всім користувачам системи розподілу,

- частини другої статті 45 Закону України «Про ринок електричної енергії», якою встановлено, що оператор системи розподілу надає послуги з розподілу електричної енергії на недискримінаційних засадах відповідно до цього Закону, кодексу систем розподілу, та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії,

- пункту 1 частини третьої статті 46 Закону України «Про ринок електричної енергії» щодо обов?язку оператора системи розподілу дотримуватися ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії;

- пункту 10.5.8 глави 10.5 розділу Х Кодексу систем розподілу, яким встановлено, що при застосуванні аварійного розвантаження оперативним персоналом ОСР він не повинен допускати дискримінацію між Користувачами (споживачами та/або електропостачальниками) та має забезпечувати максимально можливий рівномірний розподіл обсягів зниження споживання між споживачами,

- пункту 10.5.15 глави 10.5 розділу Х Кодексу систем розподілу, яким встановлено, що ОСР несе відповідальність згідно з ліцензійними умовами та укладеними договорами за обґрунтованість своїх рішень про застосування заходів аварійного розвантаження, обґрунтованість обсягів розвантаження та їх недискримінаційний розподіл між споживачами, своєчасне попередження та введення графіків;

- підпункту 6 пункту 1 постанови НКРЕКП від 26 березня 2022 року №349 «Щодо захисту інформації, яка в умовах воєнного стану може бути віднесена до інформації з обмеженим доступом, у тому числі щодо об?єктів критичної інфраструктури», відповідно до якого оператор систем розподілу має забезпечити розміщення на власному офіційному вебсайті в мережі Інтернет інформації про час початку та закінчення перерви електропостачання споживачам із зазначенням назв населених пунктів, вулиць, будинків, корпусів тощо та назе перерв (планова, аварійна, застосування графіків обмеження споживачів) та кожні 30 хвилин актуалізовувати зазначену інформацію;

- підпункту 8 пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, яким встановлено обов?язок ОСР забезпечити функціонування веб-сайту ліцензіата у мережі Інтернет, в якому, зокрема, вказати засоби комунікації (поштову адресу, номер телефону для звернення, адресу електронної пошти для прийому повідомлень) та іншу інформацію, що підлягає оприлюдненню відповідно до законодавства,

- підпункту 22 пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, яким встановлено обов?язок ОСР оприлюднювати та оновлювати на своєму офіційному вебсайті, зокрема інформацію про умови надання послуг з розподілу електричної енергії та послуг з приєднання до системи розподілу, показники якості послуг з розподілу електричної енергії та іншу інформацію, що підлягає оприлюдненню відповідно до вимог чинного законодавства України».

Не погоджуючись з правомірністю прийняття відповідачем спірної постанови, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку відносинам, які були досліджені в процесі розгляду адміністративної справи, суд виходив з такого.

Правовий статус НКРЕКП, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення визначає Закон України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" від 22 вересня 2016 року № 1540 (надалі по тексту - Закон №1540).

Відповідно до статті 1 Закону № 1540 Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України.

Особливості спеціального статусу Регулятора обумовлюються його завданнями і повноваженнями та визначаються цим Законом, іншими актами законодавства і полягають, зокрема, в особливостях організації та порядку діяльності Регулятора, в особливому порядку призначення членів Регулятора та припинення ними повноважень, у спеціальних процесуальних засадах діяльності Регулятора та гарантії незалежності в прийнятті ним рішень у межах повноважень, визначених законом, встановленні умов оплати праці членів та працівників Регулятора.

Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Статтею 2 Закону № 1540 встановлено, що регулятор здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг, зокрема у сфері енергетики: діяльності з виробництва, передачі, розподілу, постачання електричної енергії; діяльності з організації купівлі-продажу електричної енергії на ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку, забезпечення купівлі електричної енергії за "зеленим" тарифом, трейдерської діяльності; діяльності з транспортування, розподілу, зберігання (закачування, відбору), надання послуг установки LNG, постачання природного газу; діяльності з транспортування нафти, нафтопродуктів та інших речовин трубопровідним транспортом.

Згідно із статтею 3 Закону № 1540 регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.

Регулятор здійснює державне регулювання шляхом: 1) нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані Регулятору законом; 2) ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; 3) формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом; 4) державного контролю та застосування заходів впливу; 5) використання інших засобів, передбачених законом.

Основними завданнями Регулятора є: 1) забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 2) сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів; 3) сприяння інтеграції ринків електричної енергії, природного газу України з відповідними ринками інших держав, зокрема в рамках Енергетичного Співтовариства, співпраці з Радою регуляторів Енергетичного Співтовариства, Секретаріатом Енергетичного Співтовариства та національними регуляторами енергетики інших держав; 4) забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами; 5) сприяння транскордонній торгівлі електричною енергією та природним газом, забезпечення інвестиційної привабливості для розвитку інфраструктури; 6) реалізація цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг; 7) сприяння впровадженню заходів з енергоефективності, збільшенню частки виробництва енергії з відновлюваних джерел енергії та захисту навколишнього природного середовища; 8) створення сприятливих умов для залучення інвестицій у розвиток ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 9) сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг; 10) інші завдання, передбачені законом.

Статтею 19 Закону № 1540 передбачено, що регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.

Перевірка проводиться на підставі рішення Регулятора.

Крім того, частиною восьмою статті 19 Закону № 1540 передбачено, що підставою для проведення позапланової невиїзної перевірки суб?єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, є:

1) неподання, несвоєчасне подання, подання недостовірної інформації або необхідність перевірки достовірності такої інформації;

2) неподання, несвоєчасне подання, подання недостовірних даних у звітності або необхідність перевірки достовірності таких даних в установлений Регулятором строк або в інших документах;

3) неподання копій документів, засвідчених в установленому законодавством порядку, пояснень та іншої інформації на законну вимогу Регулятора;

4) обґрунтоване звернення фізичної або юридичної особи про порушення суб?єктом господарювання, що провадить діяльність у сфері енергетики чи комунальних послуг, і законних прав та надання документів (копій документів), що підтверджують таке порушення;

5) обґрунтоване звернення суб?єкта господарювання або споживача про порушення суб?єктом природної монополії законодавства з питань доступу до електричних/теплових/газових мереж, мереж централізованого водопостачання та/або водовідведення, порушення ліцензійних умов та надання документів (копій документів), що підтверджують таке порушення ліцензійних умов;

6) виявлення під час аналізу звітності або моніторингу нецільового використання коштів, передбачених встановленою структурою тарифів та/або схваленою інвестиційною програмою.

Рішення Регулятора про застосування санкцій за порушення ліцензійних умов, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг може бути прийнято протягом 30 днів з дня виявлення порушення Регулятором.

У посвідченні на проведення позапланової виїзної перевірки від 21.12.2022 №443 вказано перелік питань щодо яких проводитиметься позапланова перевірка. Згідно вказаного переліку питань предметом перевірки є дотримання частини першої статті 22, частини другої статті 45 Закону України "Про ринок електричної енергії", пункту 10.5.8 та пункту 10.5.15 глави 10.5 Кодексу системи розподілу, підпункту 6 пункту 1 постанови НКРЕКП від 26.03.2022 року № 349, підпунктів 5, 8, 12, 22 пункту 2.2 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії.

Згідно із частиною першою статті 22 Закону України "Про ринок електричної енергії" оператор системи передачі та оператори систем розподілу мають надавати доступ до своїх електричних мереж на недискримінаційній та прозорій основі всім користувачам системи передачі/розподілу. Доступ до електричних мереж надається за тарифами на передачу та розподіл електричної енергії, що затверджуються Регулятором та оприлюднюються оператором системи передачі та операторами систем розподілу у встановленому порядку.

Частина друга статті 45 Закону України "Про ринок електричної енергії" передбачає, що оператор системи розподілу надає послуги з розподілу електричної енергії на недискримінаційних засадах відповідно до цього Закону, кодексу систем розподілу та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Згідно із пунктом 10.5.8. Кодексу систем розподілу при застосуванні аварійного розвантаження оперативним персоналом ОСР він не повинен допускати дискримінацію між Користувачами (споживачами та/або електропостачальниками) та має забезпечувати максимально можливий рівномірний розподіл обсягів зниження споживання між споживачами.

Відповідно до пункту 10.5.15. Кодексу систем розподілу ОСР несе відповідальність згідно з ліцензійними умовами та укладеними договорами за обґрунтованість своїх рішень про застосування заходів аварійного розвантаження, обґрунтованість обсягів розвантаження та їх недискримінаційний розподіл між споживачами, своєчасне попередження та введення графіків.

Підпункт 6 пункту 1 постанови НКРЕКП від 26.03.2022 року № 349 "Щодо захисту інформації, яка в умовах воєнного стану може бути віднесена до інформації з обмеженим доступом, у тому числі щодо об`єктів критичної інфраструктури" (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) передбачає, що операторам систем розподілу забезпечити розміщення на власному офіційному вебсайті в мережі Інтернет інформації про час початку та закінчення перерви електропостачання споживачам із зазначенням назв населених пунктів, вулиць, будинків, корпусів тощо та назв перерв (планова, аварійна, застосування графіків обмеження споживачів). Оператор системи розподілу зобов`язаний кожні 30 хвилин актуалізовувати зазначену інформацію.

Згідно із підпунктами 5, 8, 12, 22 пункту 2.2. Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії при провадженні ліцензованої діяльності ліцензіат повинен дотримуватися таких організаційних вимог:

5) виконувати рішення НКРЕКП у строки, встановлені відповідним рішенням та законодавством;

8) забезпечити функціонування веб-сайту ліцензіата у мережі Інтернет, в якому, зокрема, вказати засоби комунікації (поштову адресу, номер телефону для звернення, адресу електронної пошти для прийому повідомлень) та іншу інформацію, що підлягає оприлюдненню відповідно до законодавства;

12) надавати послуги з розподілу електричної енергії та доступ до своїх електричних мереж на недискримінаційній та прозорій основі за тарифами, встановленими НКРЕКП;

22) оприлюднювати та оновлювати на своєму офіційному веб-сайті:

інформацію про умови надання послуг з розподілу електричної енергії та послуг з приєднання до системи розподілу, показники якості послуг з розподілу електричної енергії та іншу інформацію відповідно до законодавства;

іншу інформацію, що підлягає оприлюдненню відповідно до вимог чинного законодавства України.

Суд, проаналізувавши зміст вказаних правових норм, приходить до висновку про те, що на підставі посвідчення на проведення позапланової виїзної перевірки від 21.12.2022 №443 повинні перевірятися питання щодо своєчасності розміщення та повноти інформації про застосування заходів аварійного розвантаження.

Із змісту розділу "Опис виявлених порушень законодавства та ліцензійних умов" акту позапланової перевірки № 11 від 06.01.2023 вбачається, що за результатами перевірки виявлено такі порушення :

- пункту 1 частини 3 статті 46 Закону України "Про ринок електричної енергії";

- частини першої статті 22 Закону України "Про ринок електричної енергії";

- частини 2 статті 45 Закону України "Про ринок електричної енергії";

- підпунктів 8, 22 пункту 2.2 Ліцензійних умов;

- пункту 10.5.8 та пункту 10.5.15 глави 10.5 розділу Х Кодексу системи розподілу;

- підпункту 6 пункту 1 постанови НКРЕКП від 26.03.2022 № 349 «Щодо захисту інформації, яка в умовах воєнного стану може бути віднесена до інформації з обмеженим доступом, у тому числі щодо об`єктів критичної інфраструктури».

У постанові НКРЕКП №151 від 27.01.2023 також вказано про те, що АТ "ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" допустило порушення положень Інструкції про складання і застосування погодинного відключення електроенергії від 15.10.2015 року № 654.

Пункт 5 розділу ІІІ Інструкції про складання і застосування графіків погодинного відключення електроенергії (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин), передбачає, що максимальна тривалість перерви в електропостачанні споживачів під час ГПВ не має перевищувати 2 годин 30 хвилин, а в умовах мінусових температур зовнішнього повітря (понад -10 °С), коли перерва в електропостачанні може призвести до розладу систем централізованого теплопостачання, допускається перерва в електропостачанні до 1 години 30 хвилин.

Згідно із пунктом 6 розділу ІІІ вказаної Інструкції відключення електроенергії за ГПВ здійснюється почергово та послідовно. Включення приєднань, відключених за ГПВ, виконується після відключення приєднань на відповідну величину навантаження наступної черги з метою недопущення збільшення споживання електричної потужності по підприємству електроенергетики.

Отже, вказані правові норми визначають регламентують максимальну тривалість перерви в електропостачанні споживачів під час ГПВ та порядок відключень кожної черги споживачів.

Проаналізувавши перелік питань, наведених у посвідченні про проведення позапланової перевірки від 21.12.2022 №443, щодо яких проводилася перевірки та зміст правових норм, дотримання яких перевірялося, суд приходить до висновку про те, що у предмет перевірки не входило перевірка питань дотримання термінів перерв в електропостачанні, що вказує на перевищення відповідачем своїх повноважень.

Абзац 4 частини сьомої статті 19 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" передбачає, що під час проведення позапланової виїзної перевірки з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні на проведення перевірки.

Випадок, коли НКРЕКП наділено правом проводити перевірки однорідних порушень або таких, що прямо випливають із питань, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, регламентовано абзацом 5 частини сьомої статті 19 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг".

Суд зауважує, що НКРЕКП не приймало рішення про проведення перевірки з інших питань, ніж ті, що вказані у посвідченні на проведення позапланової виїзної перевірки від 21.12.2022 №443.

Зважаючи на те, що зміст акту перевірки підтверджує те, що НКРЕКП фактично не проводило перевірку дотримання положень Інструкції про складання і застосування графіків погодинного відключення електроенергії від 15.10.2015 року № 654, беручи до уваги той факт, що у предмет перевірки не входило перевірка дотримання положень Інструкції від 15.10.2015 року № 654 в частині дотримання термінів перерв в електропостачанні, суд приходить до висновку про те, що НКРЕКП допустило порушення принципу безпосередності проведення перевірок та вийшла за межі предмету перевірки, що є порушенням положень частини сьомої статті 19 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", тому протиправними є висновки за наслідками такої перевірки, які викладені в акті позапланової перевірки від 06.01.2023 року № 11.

Суд, вирішуючи питання чи допустило АТ "ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" порушення положень частини 1 статті 22, частини 2 статті 45 Закону України "Про ринок електричної енергії" та пунктів 10.5.8. та 10.5.15 глави 10.5 розділу Х Кодексу систему розподілу, вказує наступне.

Частина друга статті 45 Закону України "Про ринок електричної енергії" передбачає, що оператор системи розподілу надає послуги з розподілу електричної енергії на недискримінаційних засадах відповідно до цього Закону, кодексу систем розподілу та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Згідно із пунктом 10.5.8. Кодексу систем розподілу при застосуванні аварійного розвантаження оперативним персоналом ОСР він не повинен допускати дискримінацію між Користувачами (споживачами та/або електропостачальниками) та має забезпечувати максимально можливий рівномірний розподіл обсягів зниження споживання між споживачами.

Отже, вказані правові норми визначають, що послуги з розподілу електричної енергії повинні надаватися споживачам на недискримінаційних засадах та ОСР зобов`язаний забезпечувати максимально можливий рівномірний розподіл обсягів зниження споживання між споживачами.

У оскаржуваній постанові НКРЕКП не наведено обґрунтування в чому полягає дискримінація споживачів.

Із змісту акту перевірки від 06.01.2023 року № 11 вбачається, що дискримінація споживачів з боку позивача полягає у порушенні положень частини 1 статті 22, частини 2 статті 45 Закону України "Про ринок електричної енергії" та пунктів 10.5.8. та 10.5.15 глави 10.5 розділу Х Кодексу систему розподілу з боку АТ "ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" шляхом порушення пунктів 5, 6 Інструкції № 654 від 15.10.2015 року в частині того, що тривалість перерви в електропостачанні була довше ніж 2 години 30 хвилин.

Разом з тим, у постанові НКРЕКП від 24.01.2023 року № 145 відсутнє посилання про те, що АТ "ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" допустило порушення пунктів 5, 6 Інструкції № 654 від 15.10.2015 року.

Враховуючи встановлені обставини, суд приходить до висновку, що в даній постанові НКРЕКП не обґрунтовано наявність з боку АТ "ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" проявів дискримінації стосовно споживачів.

Крім того, суд враховує, що статтею 14 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що користування правами та свободами, визнаними в цій Конвенції, має бути забезпечене без дискримінації за будь-якою ознакою - статі, раси, кольору шкіри, мови, релігії, політичних чи інших переконань, національного чи соціального походження, належності до національних меншин, майнового стану, народження або за іншою ознакою.

За практикою Європейського суду з прав людини дискримінація означає поводження з особами у різний спосіб, без об`єктивного та розумного обґрунтування, у відносно схожих ситуаціях (див. рішення у справі "Вілліс проти Сполученого Королівства", заява № 36042/97). Відмінність у ставленні є дискримінаційною, якщо вона не має об`єктивного та розумного обґрунтування, іншими словами, якщо вона не переслідує легітимну ціль або якщо немає розумного співвідношення між застосованими засобами та переслідуваною ціллю (див. рішення від 21 лютого 1997 року у справі "Ван Раальте проти Нідерландів") (пункти 48, 49 рішення від 07 листопада 2013 року у справі "Пічкур проти України", заява № 10441/06).

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 1 Закону України «Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні» дискримінація - ситуація, за якої особа та/або група осіб за їх ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, віку, інвалідності, етнічного та соціального походження, громадянства, сімейного та майнового стану, місця проживання, мовними або іншими ознаками, які були, є та можуть бути дійсними або припущеними (далі - певні ознаки), зазнає обмеження у визнанні, реалізації або користуванні правами і свободами в будь-якій формі, встановленій цим Законом, крім випадків, коли таке обмеження має правомірну, об`єктивно обґрунтовану мету, способи досягнення якої є належними та необхідними;

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 1 Закону України "Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні" прямою дискримінацією є ситуація, за якої з особою та/або групою осіб за їх певними ознаками поводяться менш прихильно, ніж з іншою особою та/або групою осіб в аналогічній ситуації, крім випадків, коли таке поводження має правомірну, об`єктивно обґрунтовану мету, способи досягнення якої є належними та необхідними.

Зі змісту постанови НКРЕКП №145 від 24.01.2023, акту позапланової перевірки від 06.01.2023 року № 11 вбачається, що у них відсутнє посилання на те за якою ознакою при наданні послуг з розподілу електричної енергії стосовно споживачів допущено дискримінацію та якого виду допущена дискримінація (пряма, непряма, утиск), як і не вказано якій іншій групі осіб в порівнянні з ними створено більш сприятливі умови з надання послуг з розподілу електричної енергії.

Законодавство у сфері електроенергетики визначає перелік випадків, коли ОСР може припиняти розподіл електричної енергії.

Зокрема, підпункт 5 пункту 11.5.2 Кодексу систем розподілу передбачає, що випадки припинення розподілу електричної енергії за форс-мажорних обставин, у тому числі:

- застосування графіків та протиаварійних систем зниження електроспоживання з метою запобігання порушенню режиму роботи ОЕС України;

- аварійні перерви електропостачання.

Згідно до пункту 45 статті 1 Закону України "Про ринок електричної енергії" надзвичайна ситуація в об`єднаній енергетичній системі України - ситуація, за якої виникає загроза порушення режиму роботи об`єднаної енергетичної системи України або її окремих частин, зокрема, внаслідок дефіциту електричної енергії та/або потужності, зниження частоти нижче гранично допустимих меж, порушення режиму допустимих перетоків і перевантаження мережевих елементів, зниження напруги в контрольних точках енергосистеми до аварійного рівня.

Підпункт 2.1. Кодексу систем розподілу визначає, що аварійне розвантаження системи розподілу - примусове зменшення величини споживаної потужності чи потужності, що виробляється, для упередження порушення сталої роботи системи розподілу чи недопущення розвитку аварійної ситуації.

Відповідно до пункту 10.5.9. Кодексу систем розподілу аварійне розвантаження може застосовуватися ОСР в обсягах, що не перевищують обґрунтовано необхідні обсяги зниження споживання для врегулювання відповідної аварійної ситуації.

Пункт 10.6.1. Кодексу систем розподілу визначає, що аварійне розвантаження оперативним персоналом ОСР здійснюється згідно з такими графіками:

1) графіком обмеження споживання електричної енергії (ГОЕ);

2) графіком обмеження споживання електричної потужності (ГОП);

3) графіком аварійного відключення споживачів електричної енергії (ГАВ);

4) спеціальним графіком аварійних відключень (СГАВ);

5) графіком погодинного відключення (ГПВ).

Аналіз змісту вказаних правових норм свідчить про те, що у разі виникнення порушення сталої роботи системи розподілу чи недопущення розвитку аварійної ситуації оператор системи розподілу (позивач) зобов`язаний на підставі графіків погодинного відключення вжити заходів для аварійного розвантаження системи розподілу.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/22 введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року.

Загальновідомим є факт того, що під час повномасштабного вторгнення РФ в Україну неодноразово завдавалися масовані ракетні удари по енергетичній інфраструктурі України, внаслідок яких пошкоджено важливі об`єкти інфраструктури, що призвело до порушення сталої роботи системи розподілу, знеструмлення, дефіциту електричної потужності та перебоїв з електропостачання України.

Суд приймає до уваги, що електричні мережі Одеської області входять до складу об?єднаної енергетичної системи України і працюють згідно її режиму під безпосереднім диспетчерським керівництвом регіональної енергетичної системи приватного акціонерного товариства «НЕК «Укренерго», що, зокрема, НКРЕКП не заперечується.

Відповідно внаслідок ситуації в енергосистемі спрогнозувати та запланувати аварійні відключення електропостачання неможливо. Вони здійснюються за командою ПрАТ «НЕК «Укренерго» поза графіком, якщо ситуація критична і виникає необхідність в обмеженні додаткового обсягу споживання електричної енергії.

В період з 16.11.22 по 18.11.22р., та з 19.12.22 по 22.12.22р. коли були застосовані відключення по командах диспетчера НЕК, одночасно було відключено понад 300 тис. споживачів Одеської області, відтак суд вказує про відсутність ознак дискримінації в діях позивача по відношенню до заявників, скарги яких є предметом позапланової виїзної перевірки, з боку АТ ДТЕК «ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» допущено не було.

Крім того, суд враховує, що по всім заявникам, які знаходяться за адресами: 1) АДРЕСА_1 , особовий рахунок за номером НОМЕР_1 відкрито на ім?я ОСОБА_6 ; 2) АДРЕСА_2 , особовий рахунок за номером НОМЕР_2 відкрито на ім?я ОСОБА_4 ; 3) АДРЕСА_3 , відкрито особовий рахунок НОМЕР_3 на ім?я ОСОБА_1 ; 4) АДРЕСА_4 відкритий особовий рахунок НОМЕР_4 на ім?я ОСОБА_7 ; 5) Одеська обл., Овідіопольський район, с. Лиманка, Чорноморка, вул. Сьома, буд. 5 за кодом укладено договір №21241 від 09.01.2013 р. з «ОСББ «БРИЗ-5» забезпечено доступ до електричних мереж АТ ДТЕК «ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» на недискримінаційній та прозорій основі, з усіма укладено відповідні договори, що свідчить про єдиний підхід до забезпечення розподілу електричної енергії, та спростовує доводи НКРЕКП про наявність дискримінаційних дій з боку АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ».

З огляду на вищезазначене, суд приходить до висновку про недоведеність висновків НКРЕКП про порушення позивачем положень частини 1 статті 22, частини 2 статті 45 Закону України "Про ринок електричної енергії" та пунктів 10.5.8. та 10.5.15 глави 10.5 розділу Х Кодексу систему розподілу.

Суд, вирішуючи питання чи допустило АТ "ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" порушення положень пункту 1 частини 3 статті 46 Закону України "Про ринок електричної енергії", підпунктів 8, 22 пункту 2.2 Ліцензійних умов та підпункту 6 пункту 1 постанови НКРЕКП від 26.03.2022 № 349 «Щодо захисту інформації, яка в умовах воєнного стану може бути віднесена до інформації з обмеженим доступом, у тому числі щодо об`єктів критичної інфраструктури», вказує наступне.

Пункт 1 частини 3 статті 46 Закону України "Про ринок електричної енергії" визначає, що оператор системи розподілу зобов`язаний: 1) дотримуватися ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Підпунктом 8 пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії встановлено обов?язок ОСР забезпечити функціонування веб-сайту ліцензіата у мережі Інтернет, в якому, зокрема, вказати засоби комунікації (поштову адресу, номер телефону для звернення, адресу електронної пошти для прийому повідомлень) та іншу інформацію, що підлягає оприлюдненню відповідно до законодавства.

Підпунктом 22 пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії встановлено обов?язок ОСР оприлюднювати та оновлювати на своєму офіційному вебсайті, зокрема інформацію про умови надання послуг з розподілу електричної енергії та послуг з приєднання до системи розподілу, показники якості послуг з розподілу електричної енергії та іншу інформацію, що підлягає оприлюдненню відповідно до вимог чинного законодавства України».

Підпунктом 6 пункту 1 постанови НКРЕКП від 26 березня 2022 року № 349 «Щодо захисту інформації, яка в умовах воєнного стану може бути віднесена до інформації з обмеженим доступом, у тому числі щодо об`єктів критичної інфраструктури» встановлено, що оператор систем розподілу має забезпечити розміщення на власному офіційному вебсайті в мережі Інтернет інформації про час початку та закінчення перерви електропостачання споживачам із зазначенням назв населених пунктів, вулиць, будинків, корпусів тощо та назв перерв (планова, аварійна, застосування графіків обмеження споживачів) та кожні 30 хвилин актуалізовувати зазначену інформацію.

З акту перевірки вбачається, що відповідач дійшов вищевказаних висновків у зв`язку з тим, що ним встановлено під час перевірки, що станом на дату проведення перевірки позивачем на власному вебсайті не зазначено час розміщення інформації про перерви в електропостачанні згідно графіків погодинних відключень та на оновлюється зазначена інформація кожні 30 хвилин, у зв`язку з чим відповідач дійшов висновків про порушення позивачем положень п. 1 ч. 3 ст. 46 Закону України "Про ринок електричної енергії", пп. 8, 22 п. 2.2 Ліцензійних умов та пп. 6 п. 1 постанови НКРЕКП від 26.03.2022 № 349 «Щодо захисту інформації, яка в умовах воєнного стану може бути віднесена до інформації з обмеженим доступом, у тому числі щодо об`єктів критичної інфраструктури».

Разом з тим, суд вказує, що акт перевірки № 11 не містить обґрунтованості таких висновків, в свою чергу, відповідачем не надано жодних належних та достатніх доказів на підтвердження дійсності зазначених обставин.

Крім того, вказані висновки, зроблені відповідачем на підставі дослідження питання дотримання позивачем положень Інструкції від 15.10.2015 № 654, дотримання норм якого, як встановлювалось судом вище, не входило до предмету перевірки.

З огляду на вищезазначене, суд приходить до висновку про недоведеність висновків НКРЕКП про порушення позивачем положень пункту 1 частини 3 статті 46 Закону України "Про ринок електричної енергії", підпунктів 8, 22 пункту 2.2 Ліцензійних умов та підпункту 6 пункту 1 постанови НКРЕКП від 26.03.2022 № 349 «Щодо захисту інформації, яка в умовах воєнного стану може бути віднесена до інформації з обмеженим доступом, у тому числі щодо об`єктів критичної інфраструктури».

Інших доводів, що можуть вплинути на правильність вирішення судом спору, що розглядається, матеріали справи не містять.

Відповідачем не доведено тих обставин, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, як того вимагає від сторін приписи частини першої статті 77 КАС України.

За визначенням частини першої статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Достатніми, у розумінні частини першої статті 76 КАС України, є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

За змістом частини другої вищезазначеної правової норми процесуального закону, питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Разом з тим частина перша статті 77 КАС України покладає на кожну сторону обов`язок довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Враховуючи встановлені обставини справи та правове регулювання спірних правовідносин суд приходить до висновку про наявність достатніх правових підстав для визнання протиправним та скасування постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг № 145 від 24.01.2023 Про накладення штрафу на АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії у розмірі 85 000,00 грн. з мотивів його необгрунтованості.

Таким чином, суд вважає заявлені позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.

Частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Судом зазначає, що під час звернення до суду позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 2 684,00 грн, що підтверджується квитанцією від 23.02.2023 № 2845436.

Враховуючи задоволення позову, вказана сума судового збору у розмірі 2684,00 грн. підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов Акціонерного товариства "ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг від 24.01.2023 №145 Про накладення штрафу на АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на користь Акціонерного товариства "ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2684 грн.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лисенко В.І.