Справа № 120/5059/25
Суддя: Бошкова Юлія Миколаївна
Дата ухвалення: 2025-04-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

21 квітня 2025 р. Справа № 120/5059/25

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Бошкова Юлія Миколаївна, розглянувши матеріали позовної заяви за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Норми статей 160, 161 КАС України не містять виключень і поширюються на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв`язку з чим недотримання положень даних норми свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам Закону.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, встановлено, що позовна заява не відповідає таким вимогам, з огляду на наступне.

Відповідно до пункту 4 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Суд зазначає, що правову категорію "зміст позовних вимог" слід розуміти як дію суду, про вчинення якої позивач вимагає ухвалити судове рішення, що спрямована на задоволення певної матеріально-правової вимоги. Зважаючи на те, що рішення суду завжди спрямоване на захист конкретного суб`єктивного права, зміст позовних вимог не може бути абстрактним чи містити певні умовні категорії і повинен формулюватись максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові рамки події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне із обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст. 5 КАС України який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Отже, зміст позовних вимог впливає на з`ясування наявності підстав або перешкод для відкриття провадження у справі.

При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що відповідач має право на подання відзиву на позовну заяву, а отже має бути обізнаним відносно чого він має надавати таку заяву по суті справи.

Тому, визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки саме він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору.

Аналогічні висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 31.10.2018 року по справі № 826/16958/17.

Тобто, предмет позову має бути визначений чітко та конкретизований в прохальній частині позовної заяви.

Згідно з ч. 2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Як слідує з прохальної частини позовної заяви, позивач, просить суд: - визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_2 , як підпорядкованого ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо взяття на військовий облік військовозобов`язаних громадянина ОСОБА_2 ;

- Визнати протиправним і скасувати наказ начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 від 22.03.2023 №74 в частині призову та направлення для проходження військової служби ОСОБА_2 ;

- Визнати протиправним та скасувати наказ командира військової частини НОМЕР_2 (по стройовій частині) в частині зарахування до списків особового складу військової частини НОМЕР_1 солдата ОСОБА_2 .

- Зобов`язати військову частину НОМЕР_2 виключити солдата ОСОБА_2 зі списків особового складу військової частини НОМЕР_1 .

Однак, наведене формулювання не дає змоги чітко ідентифікувати станом на яку дату, на думку позивача, слід визнавати протиправними дії відповідача щодо взяття на облік позивача, що також прямо впливає на визначення строків звернення до суду.

За наведених обставин позивачу необхідно уточнити позовні вимоги та навести відповідне обґрунтування таким вимогам.

Окремо суд зауважує, що відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно до п. 17 ч. 1 ст. 4 КАС України публічна служба це діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Згідно з пунктом 2 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Отже, спеціальним строком для звернення до адміністративного суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 КАС України. Так, у справах щодо проходження публічної служби законодавець визначив строк в один місяць достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено її права, свободи чи інтереси, визначилася, чи звертатиметься вона до адміністративного суду з позовом за їх захистом.

Згідно матеріалів справи, спірні правовідносини виникли у зв`язку з протиправним, на думку позивача, призовом його на військову службу під час дії воєнного стану, тобто спірні відносини стосуються прийняття та звільнення позивача з публічної служби.

Як вбачається зі змісту оскаржуваного наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 від 22.03.2023 № 74 в частині призову та направлення для проходження військової служби ОСОБА_2 .

Саме з указаними вище наказом виражає незгоду позивач згідно змісту позовної заяви.

Враховуючи викладене, перебіг строку звернення до адміністративного суду з позовною вимогою про визнання протиправним наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 від 22.03.2023 № 74 в частині призову та направлення для проходження військової служби ОСОБА_2 в частині призову на військову службу по мобілізації до військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 почався 23.03.2023 (наступного дня з дати прийняття наказу № 74 від 22.03.2023).

Отже, строк, протягом якого позивач мав право звернутися до суду з цим позовом у межах, установлених законом, тривав з 23.03.2023 по 23.04.2023.

Між тим, як вбачається з матеріалів справи, з цією позовною заявою позивач звернувся до суду лише 14.04.2025, тобто із значним пропуском строку звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, встановленого частиною п`ятою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Отже, даний позов подано до адміністративного суду з пропуском строків звернення до суду.

Зазначене також стосується позовних вимог в частині визнання протиправним та скасування наказу командира військової частини НОМЕР_2 (по стройовій частині) в частині зарахування до списків особового складу військової частини НОМЕР_1 солдата ОСОБА_2 .

Також суд звертає увагу і на те, що у постанові від 14 червня 2018 року (справа №800/102/17) Велика Палата Верховного Суду вказала, що в пункті 27 рішення Європейського суду з прав людини від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (Заява №24402/02), яке набуло статусу остаточного 20 серпня 2010 року, Європейський суд з прав людини зазначив, що право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (див., наприклад, рішення у справі «Ашінгдан проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom), від 28 травня 1985 року, пункт 57, Серія A, №93).

Отже, за практикою Європейського суду з прав людини застосування судами наслідків пропущення строків звернення до суду не є порушенням права на доступ до суду.

Оцінюючи обставини звернення позивача з позовом до суду, із урахуванням наведених висновків Європейського суду з прав людини, а також положень частини п`ятої статті 122 КАС України, суд зазначає, що вказаною нормою статті 122 КАС України встановлено скорочені строки звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, які не ставлять під сумнів саму суть права доступу до суду, а переслідують легітимну мету як найскорішого поновлення порушених прав добросовісного позивача. При цьому не порушується пропорційність між застосованими законодавцем засобами (строком звернення до суду за захистом порушеного права протягом одного місяця з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів) та метою звернення до суду.

Згідно ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Проте, всупереч наведеним нормам, позивачем до позову не було додано заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав пропуску цього строку та відповідних доказів.

Крім того, нормами ч. 1 ст. 46 КАС України передбачено, що сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач.

Також, згідно зі ст. 49 КАС України, передбачено два статуси третіх осіб, а саме треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору; треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, але беруть участь у справі на стороні позивача або відповідача.

Разом з тим, позивач у позовній заяві серед відповідачів зазначив іншу зацікавлену особу - ІНФОРМАЦІЯ_3 . Однак суд зауважує, що положення КАС України не передбачають участі в адміністративному процесі інших зацікавлених осіб поза межами сторін та третіх осіб у визначеному законом порядку.

Таким чином, позивачу необхідно уточнити склад сторін та третіх осіб у справі. Зокрема, слід подати до суду клопотання про залучення третіх осіб, у якому зазначити: які саме права чи обов`язки такої особи можуть бути порушені або змінені рішенням суду; яким чином рішення у справі може вплинути на її правовий статус; на якій підставі третю особу належить залучити до участі у справі на стороні позивача або відповідача.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Згідно положень частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання фізичною особою до адміністративного суду позовної заяви немайнового характеру сума судового збору становитиме 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2025 становить 3028,00 грн.

Таким чином, ставка судового збору за подання фізичною особою адміністративного позову немайнового характеру становить 1211,20 грн. (за кожну немайнову вимогу).

Зі змісту позовних вимог слідує, що позивачем заявлено три вимоги немайнового характеру.

Тобто при зверненні до адміністративного суду з вказаними позовними вимогами розмір судового збору становить 3633,60 грн. (1211,20 х 3).

Натомість згідно з доданою до позовної заяви квитанцією позивач сплатив судовий збір у розмірі 2422,40 грн. Відтак, сума недоплати судового збору становить - 1211,20 грн.

Відповідно до частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За правилами визначеними частиною 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене суд дійшов висновку, що дану позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків, шляхом надання до суду: - уточнення позовних вимог та наведення відповідного обґрунтування заявленим вимогам; - вмотивованого клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду в частині позовних вимог, що стосуються оскарження наказу № 74 від 22.03.2023 та наказу командира військової частини НОМЕР_1 в частині зарахування до списків особового складу військової частини НОМЕР_3 солдата ОСОБА_2 із зазначенням підстав пропуску цього строку та відповідних доказів; - уточнити склад сторін та третіх осіб у справі та надати клопотання про залучення третіх осіб, у якому зазначити: які саме права чи обов`язки такої особи можуть бути порушені або змінені рішенням суду; яким чином рішення у справі може вплинути на її правовий статус; на якій підставі третю особу належить залучити до участі у справі на стороні позивача або відповідача; надання до суду докази доплати судового збору у розмірі 1211,20 грн.

Керуючись ст.ст. 169, 248, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Запропонувати позивачу у 10-ти денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Бошкова Юлія Миколаївна