Справа № 640/15412/22
Суддя: Череповський Є.В.
Дата ухвалення: 2025-04-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 квітня 2025 року Справа№640/15412/22

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Череповського Є.В., розглянув розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції у м. Києві (01601, м. Київ, вул. Володимирська, 15, ) про визнання протиправним та скасування наказу, -

В С Т А Н О В И В:

15.09.2022 до Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до Головного управління Національної поліції у м. Києві, у якому просив суд:

визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у м. Києві від 31.08.2022 № 824 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності капітана поліції ОСОБА_2 »;

зобов`язати відповідача надати суду та позивачеві всі матеріали службового розслідування;

судові витрати покласти на відповідача.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.09.2022 відкрито провадження у справі № 640/15412/22, її розгляд призначений за правилами спрощеного позовного провадження (без виклику сторін).

В обґрунтування вимог ОСОБА_1 зазначив, що оскаржуваний наказ винесений з порушенням вимог частини 3 статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України щодо заборони включення до дисциплінарної комісії осіб, які сприяли вчинення або приховуванню дисціплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування, на підставі надуманих та викривлених фактів.

Від відповідача до суду надійшов відзив на позов від 05.10.2022 № 1109/125/13-2022, у якому він заперечував проти позовних вимог і наголошував, що оскаржуваний наказ винесений у межах повноважень Головного управління Національної поліції у м. Києві та у спосіб, передбачений Законом України «Про Національну поліцію», Дисциплінарним статутом Національної поліції України.

У відповіді на відзив від 16.10.2022 позивач не погодився з доводами відповідача, підтримав позовні вимоги, просив визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у м. Києві від 31.08.2022 № 824, а також ініціювати проведення службового розслідування щодо членів комісії, визначених наказом ГУНП у м. Києві від 21.07.2022 № 877 щодо встановленні факту поверхневого службового розслідування.

У запереченні на відповідь на відзив від 21.10.2022 № 1206/125/13-2022 відповідач зазначив, що доводи позивача, викладені у відповіді на відзив, фактично дублюють позов, а ГУНП у м. Києві у своєму відзиві вже позначало, що не погоджується з ними, вважає необґрунтованими. Відповідач зауважив, що як у письмових поясненнях, у позові і відповіді на відзив позивач не заперечував факт незабезпечення у повному обсязі особового складу планшетами. Тому, за вчинення дисціплінарного проступку, порушення вимог пунктів 1,2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 2 та 5 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, до старшого інженера відділення зв`язку та безпілотних літальних апаратів полку патрульної служби поліції особливого призначення «Київ» ГУНП у м. Києві капітана поліції ОСОБА_1 (0035513) рекомендовано застосувати дисциплінарне стягнення у виді зауваження, приймаючи до уваги, що зауваження є найменш суворим видом дисціплінарного стягнення. В подальшому на підставі матеріалів службового розслідування виданий наказ ГУНП у м. Києві від 31.08.2022 № 824 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності капітана поліції ОСОБА_2 ». Згідно з цим наказом до позивача застосовано дисціплінарне стягнення у виді зауваження за вчинення дисціплінарного проступку внаслідок порушення вимог пунктів 1,2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 2 та 5 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Також, відповідач вказав, що порушення службової дисципліни і як наслідок застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді зауваження згідно наказу від 31.08.2022 № 824, стали можливими через особисту недисциплінованість позивача, порушення своїх функціональних обов`язків, а також ігнорування вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України та Закону України «Про Національну поліцію».

На думку відповідача фактичні обставини та додані копії матеріалів службового розслідування містять достатньо доказів для підтвердження правових підстав щодо застосування до позивача заходів дисциплінарного впливу у виді зауваження, а отже і для відмови позивачеві у задоволенні позову у повному обсязі.

13 грудня 2022 року Верховна Рада України прийняла Закон України № 2825-ІХ Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду, який набрав чинності 15 грудня 2022 року. На підставі ст.1 цього Закону Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідований.

11.02.2025 адміністративна справа № 640/15412/22 надійшла до Донецького окружного адміністративного суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа передана для розгляду судді Череповському Є.В.

Згідно з ч. 2 ст. 35 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у разі зміни складу суду розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 17.02.2025 адміністративна справа № 640/15412/22 прийнята до провадження, розгляд її призначено проводити спочатку, в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Учасникам справи запропоновано у строк протягом десяти днів з моменту отримання цієї ухвали надати суду за допомогою підсистеми Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи «Електронний суд» письмові пояснення та/або заяву у разі зміни фактичних обставин по даній справі, вибуття, необхідності залучення або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, а також в разі врегулювання спору на даний момент.

Також, відповідачеві встановлений п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали про прийняття справи до провадження для подання відзиву на позовну заяву, який повинен бути складений та поданий за правилами, встановленими ст.162 КАС України, або заяви про визнання позову.

Позивач у позовній заяві зазначив, що 11.07.2022 рапортом керівництва полку патрульної служби поліції особливого призначення «Київ» ГУНП у м. Києві ініційовано проведення службового розслідування обставин неналежного забезпечення планшетними пристроями працівників полку працівниками відділення зв`язку та безпілотних літальних апаратів цього ж полку.

21.07.2022 видано наказ ГУНП у м. Києві № 877 «Про призначення та проведення службового розслідування» У ході його проведення, після ознайомлення з початковим матеріалом, позивачем та старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 надавались пояснення та матеріали, необхідні для повного та об`єктивного проведення заходу, члену комісії інспектору штабу полку майору поліції Садовській Ю.

Під час розслідування виявились обставини, які, на думку позивача, не відповідали вимогам частини 3 статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у частині заборони включення до дисциплінарної комісії осіб, що сприяли вчиненню або приховуванню дисціплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування, на підставі надуманих та викривлених фактів.

Позивач не виключає, що працівники полку, які залучалися до складу комісії під час проведення розслідування, у межах своєї зацікавленості могли ввести в оману керівництво ГУНП у м. Києві, що вплинуло на висновок за результатами цього розслідування та видання оскаржуваного наказу.

Вважаючи дії відповідача протиправними, ОСОБА_1 звернувся до суду з цим позовом.

У відзиві на позов від 20.02.2025, зареєстрованому у суді 04.03.2025, ГУНП у м. Києві заперечує доводи позивача, вважає їх необґрунтованими і такими, що не підлягають задоволенню. Так, службовим розслідуванням встановлено, що позивачем неналежним чином вирішувалося питання щодо усунення пошкоджень, наявних у планшетних пристроях, а також не проконтрольовано повернення до відділення планшетів, які перебували у користуванні ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , не вжито жодних заходів щодо усунення проблем активаціїкарт у 3 планшетах, не надано рапорту про пошкодження планшету лейтенантом поліції ОСОБА_8 27.06.2022 під час несення нею служби, не забезпечено підрозділ необхідним майном за відсутністю начальника зв`язку.

Матеріали службового розслідування були надіслані позивачеві 13.09.2022 за його запитом від 07.09.2022 засобами поштового зв`язку, і на електронну пошту за адресою, вказаною у запиті, що підтверджується копією журналу реєстрації вихідної кореспонденції полку патрульної служби поліції особливого призначення «Київ» ГУНП у м. Києві та прінт-скрінами з офіційної електронної адреси полку про направлення позивачеві запитуваних ним матеріалів 13.09.2022 о 15:47.

Під час проведення службового розслідування враховано позитивну характеристику позивача. При визначенні виду дисциплінарного стягнення відповідно до частини восьмої статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України керівником ГУНП у м. Києві враховано характер проступку, обставини, за яких він вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За приписами частини 5 статті 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Розглянувши наявні заяви по суті справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги, дослідивши докази, які наявні в матеріалах справи, суд встановив наступне.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), є громадянином України, що підтверджується копією паспорта серії НОМЕР_2 , виданого Святошинським РУ ГУ МВС України в м. Києві 30.12.2008.

Наказом Головного управління Національної поліції у м. Києві від 10.03.2022 № 406 о/с капітан поліції ОСОБА_1 призначений на посаду старшого інженера відділення зв`язку та безпілотних літальних апаратів полку патрульної служби поліції особливого призначення «Київ».

11.07.2022 начальнику ГУНП у м. Києві надійшов рапорт тимчасово виконуючого обов`язки командира полку патрульної служби поліції особливого призначення «Київ» ГУНП у м. Києві майора поліції Вадима Третяка про те, що 09.07.2022 працівниками відділення зв`язку та безпілотних літальних апаратів полку не забезпечений планшетами в повному обсязі особовий склад, який залучався того ж дня для несення служби на СП «Столичне шосе» у місті Києві.

З метою перевірки інформації за наведеним фактом, відповідно до статей 14,15 дисциплінарного статуту Національної поліції України, наказом ГУНП у м. Києві від 21.07.2022 № 877 «Про призначення та проведення службового розслідування» призначено проведення службового розслідування, затверджено склад дисціплінарної комісії.

Розслідуванням встановлено, що 09.07.2022 старший інженер відділення зв`язку та безпілотних літальних апаратів полку патрульної служби поліції особливого призначення «Київ» ГУНП у м. Києві капітан поліції ОСОБА_1 перебував на чергуванні у відділенні зв`язку полку по АДРЕСА_2 та о 08.15 год здійснював видачу засобів зв`язку та інших спеціальних засобів співробітникам полку, які заступали в наряд. Працівники полку, що були залучені до складу наряду СП «Столичне шосе» отримали лише бодікамеру, оскільки у відділенні зв`язку не вистачило планшетів. ОСОБА_1 не доповів керівництву про нестачу планшету для наряду.

Відповідач стверджує, що нестача планшету виникла внаслідок того, що капітаном поліції ОСОБА_1 неналежним чином вирішувались питання щодо усунення пошкоджень, наявних у планшетних пристроях, не проконтрольовано повернення до відділення планшетів, які перебували у користуванні ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_9 . Також, капітаном поліції ОСОБА_1 не вжито заходів з усунення проблем активації SIM-карт у 3 планшетах, не надано рапорту про пошкодження планшету 27.06.2022 під час несення служби лейтенантом поліції ОСОБА_8 , не забезпечено підрозділ необхідним майном за відсутністю начальника зв`язку.

У ході розслідування позивач надав пояснення члену комісії інспектору штабу полку патрульної служби поліції особливого призначення «Київ» майору поліції ОСОБА_10 .

Зокрема повідомив, що з 20.05.2022, після отримання підрозділом наказу Головного управління Національної поліції у м. Києві від 10.03.2022 № 406 о/с, перелік його функціональних обов`язків затверджений не був.

09.07.2022 перебував на чергуванні у відділенні зв`язку полку по вул. Ремонтній, 7 в м. Києві. Близько 08:15 год він здійснював видачу засобів зв`язку та інших спеціальних засобів співробітникам полку, які заступали в наряд. Станом на 08:00 год залишилися лише 4 робочі планшети (3 планшети неможливо використовувати у зв`язку з блокуванням SIM-карт, 1 зазнав механічних ушкоджень та 2 планшети як пізніше стало відомо не були здані до відділення. Нестача склалася через вихід планшетів з ладу та відсутність резерву робочих планшетів, про що доповідав керівництву, здійснював заходи щодо недопущення нестачі робочих планшетів (проводив діагностику, налаштування приладів, готував листи щодо оновлення програмного забезпечення та активації SIM-карт у разі їх блокування. Для вирішення ситуації запропонував старшому сержанту поліції ОСОБА_11 отримати робочий планшет у співробітників попередньої зміни.

Про нестачу приладів позивач доповів керівництву підрозділу 09.07.2022 близько 09:00 одразу після закінчення видачі. Також, керівництво підрозділу отримало відповідну інформацію 09.07.2022 під час участі в інструктажі особового складу.

З матеріалами та результатами службового розслідування майор поліції ОСОБА_12 позивача не ознайомила, незважаючи на його прохання та твердження, що він не розуміє що саме порушив.

05.09.2022 член комісії начальник штабу полку патрульної служби поліції особливого призначення «Київ» капітан поліції ОСОБА_13 ознайомив позивача з наказом ГУНП у м. Києві № 824 від 31.08.2022 «Про притягнення до дисціплінарної відповідальності капітана поліції ОСОБА_2 ». З матеріалами та висновком службового розслідування позивач ознайомлений не був.

Рапортом від 06.09.2022 позивач звернувся до командира ППСПОП «Київ» ГУНП у м. Києві підполковника поліції ОСОБА_14 з проханням надати для ознайомлення висновок та всі наявні матеріали службового розслідування.

06.09.2022 капітан поліції ОСОБА_13 надав позивачеві для візуального ознайомлення копію висновку без матеріалів службового розслідування. З висновку за результатами службового розслідування позивач не зміг з`ясувати суті скоєних ним порушень.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.

Пунктом 4 ч. 1 ст. 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Отже, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду.

Таким чином, у контексті спірних правовідносин суд з`ясовує наявність факту або обставин, які б свідчили про порушення прав, свобод чи інтересів позивача з боку відповідача- суб`єкта владних повноважень, створення перешкод для їх реалізації або наявність інших утисків прав та свобод позивача.

Разом з тим, суд враховує, що обсяг судового контролю в адміністративних справах, визначено частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, в якій зазначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Отже, суд з`ясовує: чи були дії відповідача здійснені в межах повноважень, відповідно до закону та з дотриманням установленої процедури, а також, чи було його рішення прийнято на законних підставах.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIII.

Частиною 1 ст. 2 Закону № 580-VIII визначено, що завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.

Частиною 1 ст. 6 Закону № 580-VIII визначено, що поліція у своїй діяльності керується принципом верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 та ч. 1 ст. 18 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

За змістом частини першої статті 59 Закону №580-VІІІ, служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Згідно із п.1 ч.1 ст.18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського, 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Відповідно до пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 №1179, під час виконання службових обов`язків поліцейський, зокрема, повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Окрім того, в силу положень частини першої статті 64 Закону №580-VІІІ особа, яка вступає на службу в поліцію, складає Присягу на вірність Українському народові.

Аналіз тексту Присяги поліцейського є підставою для висновку, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Працівник поліції покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх невиконання.

Відповідно до частин першої та другої статті 19 Закону №580-VІІІ у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15 березня 2018 року 2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України.

Цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, осіб, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України, співробітників Служби судової охорони та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Статтею 1 Дисциплінарного статуту передбачено, що службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, присяги особи рядового і начальницького складу, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створені необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків, повазі до честі і гідності, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Частиною 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна, окрім іншого, зобов`язує особу рядового і начальницького складу: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту визначено, що за порушення службової дисципліни особи рядового і начальницького складу незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність особи рядового і начальницького складу, що полягає в порушені ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством, а також у вчинені дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до особи, вина якої у вчинені дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Згідно з частиною 1 статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Приписами ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що до поліцейського можуть застосовуватися такі види дисциплінарного стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Згідно з порядком накладання дисциплінарних стягнень, визначеним у статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з ч. 1 ст. 15 Дисциплінарного статуту, проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Частинами 2, 4 ст. 15 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

Забороняється включення до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування. У разі виникнення таких обставин член дисциплінарної комісії зобов`язаний негайно письмово повідомити про це керівнику, який призначив службове розслідування.

Порядок утворення в органах (підрозділах) поліції дисциплінарних комісій та їх повноваження визначено Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженим Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893.

Пунктом 4 Положення передбачено, що Дисциплінарна комісія створюється із числа поліцейських та інших працівників органу (підрозділу) поліції, де призначено службове розслідування, або працівників інших органів (підрозділів) поліції за наявності згоди їх керівників, які мають відповідні знання та досвід служби (роботи) в поліції та відповідну фахову підготовку щодо предмета проведення службового розслідування.

Пункт 10 Положення забороняє включати до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, щодо якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, заінтересованих у результатах розслідування.

Відповідно до статті 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Згідно з пунктом 1 розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків (пункт 1 розділу V Порядку № 893).

Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку № 893, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з пунктом 2 розділу VІ Порядку № 893, підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Відповідно до статті 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Відповідно до пункту 1 розділу VII Порядку № 893, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Аналізуючи вищезазначене, суд вказує, що підставою для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто невиконання або неналежне виконання ним своїх службових обов`язків.

Суд також враховує висновки Верховного Суду, викладені в постановах від 08.08.2019 у справі 804/3447/17, від 29.05.2018 у справі 800/508/17, від 02.10.2019 у справі 804/4096/17, згідно яких застосування дисциплінарного стягнення є заходом дисциплінарного впливу, його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням усіх обставин вчинення дисциплінарного проступку та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Згідно з п. 4 розділу V Порядку № 893, службове розслідування має встановити:

наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

вид і розмір заподіяної шкоди;

причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

З аналізу вказаних норм, приймаючи до уваги, що відповідачем не визначено: у чому саме полягало порушення позивачем вимог пунктів 1,2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 2 та 5 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України. не доведена протиправність поведінки позивача, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни, не доведено: у чому саме полягала протиправність дії чи бездіяльності позивача, яким чином порушена ним службова дисципліна, у якому обсязі виконані чи не виконані обов`язки, які дії підривають авторитет поліції, не встановлена наявність вини позивача, суд дійшов висновку про відсутність у відповідача підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Також, враховуючи, що дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до особи, вина якої у вчинені дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку, то у відповідача були відсутні підстави застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у виді зауваження.

Разом з цим суд відхиляє вимоги позивача щодо зобов`язання відповідача надати йому всі матеріали службового розслідування, оскільки вказані матеріали були направлені позивачу 13.09.2022, що підтверджується матеріалами справи.

За визначенням ч. 1 ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Достатніми, у розумінні ч. 1 ст. 76 КАС України, є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

За змістом ч. 2 вищезазначеної правової норми процесуального закону, питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Разом з тим частина перша статті 77 КАС України покладає на кожну сторону обов`язок довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, враховуючи обґрунтованість заявлених вимог позивача про визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції у м. Києві від 31.08.2022 № 824 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності капітана поліції ОСОБА_2 », суд дійшов до висновку про часткове задоволення позовних вимог.

Враховуючи висновки за наслідками вирішення справи, положення ст. ст. 139, 143 КАС України, у суду відсутні підстави для вирішення питання щодо розподілу судових витрат.

Керуючись статтями 2, 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції у м. Києві (01601, м. Київ, вул. Володимирська, 15, ) про визнання протиправним та скасування наказу - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у м. Києві від 31.08.2022 № 824 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності капітана поліції ОСОБА_2 ».

У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Є.В. Череповський