Справа № 580/1846/25
Суддя: Віталіна ГАЙДАШ
Дата ухвалення: 2025-04-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 квітня 2025 року справа № 580/1846/25
м. Черкаси
Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гайдаш В.А.,

розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження у приміщенні суду у змішаній (паперовій та електронній) формі адміністративну справу за позовом першого заступника керівника Звенигородської окружної прокуратури до виконавчого комітету Тальнівської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю «Агрофірма Корсунь», про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду надійшов позов першого заступника керівника Звенигородської окружної прокуратури в інтересах держави (далі - позивач) до виконавчого комітету Тальнівської міської ради (далі відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю «Агрофірма Корсунь», в якому позивач просить:

- визнати протиправною бездіяльність виконавчого комітету Тальнівської міської ради (код ЄДРПОУ - 04061607) щодо невиконання вимог чинного законодавства України щодо виготовлення облікової документації на об`єкт мурована церква Трьох Святителів патріархів Олександра, Іоанна та Павла у с. Кобринове, Тальнівської міської територіальної громади Звенигородського району Черкаської області та подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня Управлінню культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації про занесення такого до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, зобов`язавши виконавчий комітет Тальнівської міської ради (код ЄДРПОУ - 04061607) виконати умови чинного законодавства України щодо виготовлення облікової документації на об`єкт мурована церква Трьох Святителів патріархів Олександра, Іоанна та Павла у с. Кобринове, Тальнівської міської територіальної громади Звенигородського району Черкаської області та подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня Управлінню культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації про занесення такого до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що відповідачем протиправно вчиняється бездіяльність з виконання вимог чинного законодавства України щодо виготовлення облікової документації на об`єкт мурована церква Трьох Святителів патріархів Олександра, Іоанна та Павла у с. Кобринове, Тальнівської міської територіальної громади Звенигородського району Черкаської області та подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня Управлінню культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації про занесення такого до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

Ухвалою судді Черкаського окружного адміністративного суду прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.

Відповідач у визначений судом строк відзив на позов не подав, тому суд на підставі ч. 2 ст. 175 Кодексу адміністративного судочинства України дійшов висновку вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Треті особи письмових пояснень щодо позову не подали.

Розглянувши подані документи і матеріали, суд зазначає, що відповідно до пункту 122 розділу VI «Перехідні положення» Положення №1845/0/15-21 до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС справи можуть розглядатися (формуватися та зберігатися) в паперовій, електронній чи змішаній формі залежно від наявних у суді можливостей. Електронні документи та електронні копії паперових документів вносяться до АСДС та зберігаються в централізованому файловому сховищі. Документи, що надійшли до суду в електронній формі, за потреби можуть роздруковуватися та приєднуватися до матеріалів справи у паперовій формі.

Згідно з абзацом 21 пункту 1 розділу VII Формування і оформлення судових справ Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 20.08.2019 № 814 (у редакції наказу Державної судової адміністрації України від 17 жовтня 2023 року № 485) у випадку прийняття суддею (суддею-доповідачем), у провадженні якого перебуває судова справа, рішення щодо розгляду (формування та зберігання) судової справи (матеріалів кримінального провадження) в електронній чи змішаній (паперовій та електронній) формі, формування матеріалів судової справи здійснюється у відповідній(их) формі(ах) (паперовій та/або електронній).

Отже, процесуальне законодавство передбачає можливість розгляду справи у змішаній формі (паперовій та електронній) та прийняття рішення про такий розгляд суддею, у провадженні якого перебуває судова справа.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд вважає за доцільне здійснити розгляд справи у змішаній (паперовій та електронній) формі.

Дослідивши подані документи і матеріали, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Із наявних у матеріалах справи доказів судом встановлено, що згідно з інформацією Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області від 22.06.2023 №10-23-0.2-3149/2-23 відділом №2 Управління надання адміністративних послуг Головного управління відповідно до Довідки з державної статистичної звітності про наявність земель та розподіл їх за власниками земель, землекористувачами, угіддями (форма 6-зем) станом на 31.12.2015 земельна ділянка під церквою Трьох Святителів обліковувалась як господарський двір (млин) в межах населеного пункту с. Кобринове Звенигородського (Тальнівського) району.

Відповідно до даних Державного земельного кадастру дана земельна ділянка не сформована, до Державного земельного кадастру не внесена, кадастровий номер не присвоєно.

За інформацією відділу № 2 Управління надання адміністративних послуг Головного управління документація із землеустрою щодо земельної ділянки під церквою Трьох Святителів Звенигородського (Тальнівського) району Черкаської області на зберігання до місцевого фонду документації із землеустрою та оцінки земель не надходила. У подальшому Звенигородською окружною прокуратурою на адресу Тальнівської міської ради скеровано лист від 05.07.2023 № 50/3-514 вих-23 щодо необхідності вжиття заходів, спрямованих на оформлення правовстановлюючих документів на об`єкт нерухомого майна, земельну ділянку під ним та внесення церкви Трьох Святителів, у разі наявності на те підстав, до Переліку об`єктів культурної спадщини.

Відповідно до інформації виконавчого комітету Тальнівської міської ради від 27.07.2023 № 01-09/4384, наданої на вищезазначений лист окружної прокуратури, питання, викладені у листі Звенигородської окружної прокуратури, взято до відома та буть вжиті заходи щодо їх вирішення, в процесі діяльності Тальнівської міської ради.

На адресу Тальнівського виробничого відділку КП «Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» скеровано запит від 28.11.2023 № 50/3-842 вих-23 щодо надання інформації з архівів БТІ м. Тальне.

Згідно з відповіддю Тальнівського виробничого відділку КП «Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» зазначена у запиті інформація відсутня.

28.11.2023 за № 50/3-841 вих-23 до Тальнівської міської ради та її виконавчого комітету позивачем скеровано повторний лист із вказаних вище питань.

Відповідно до інформації Тальнівської міської ради від 06.12.2023 №01-09/7590 інформація про Церкву Трьох Святителів в Тальнівській міській раді та її виконавчих органах відсутня. Разом з тим, відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, право власності на комплекс будівель за адресою: провулок Садовий, 6А, с.Кобринове, Звенигородського району Черкаської області, на підставі свідоцтва про право власності, виданого Кобринівською сільською радою, належить сільськогосподарському товариству з обмеженою відповідальністю «Агрофірма Корсунь».

З урахуванням викладеного, Звенигородською окружною прокуратурою, з метою вивчення матеріалів реєстраційної справи щодо об`єкту нерухомого майна комплексу будівель за адресою: провулок Садовий, 6А, с. Кобринове, Звенигородського району Черкаської області, яке на підставі свідоцтва про право власності від 26.12.2012 серія НОМЕР_1 , виданого Кобринівською сільською радою, належить СТОВ «Агрофірма Корсунь», скеровано запит від 19.03.2024 № 50/3-137 вих-24 на адресу Тальнівського виробничого відділку КП «Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації».

Листом від 17.04.2024 №5 Тальнівський виробничий відділок КП «Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» надав до Звенигородської окружної прокуратури матеріали інвентаризаційної справи щодо об`єкту нерухомого майна за адресою: провулок Садовий, 6А, с. Кобринове, Звенигородського району Черкаської області.

Відповідно до свідоцтва про право власності від 26.12.2012 серії НОМЕР_1 , виданого Кобринівською сільською радою, на підставі рішення Кобринівської сільської ради від 30.11.2012 № 20/6, комплекс за вищевказаною адресою, який складається з млина вальцевого, А, загальною площею 362,6 кв.м.; службової будівлі, Б, загальною площею 15,0 кв.м.; ганків, І-ІІІ; вимощення ІV, - належить СТОВ «Агрофірма Корсунь».

Листом від 13.11.2024 № 01-14/7748/7259 виконавчий комітет Тальнівської міської ради повідомив позивача на його запит, що у міської ради відсутня інформація про наявність на території громади об`єкта церкви Трьох Святителів у с. Кобринове.

Разом з цим, листом від 15.11.2024 № 01-37/3474/01-37/5828 Звенигородська районна військова адміністрація Черкаської обалсті повідомила, що даний об`єкт нерухомого майна знаходиться на території Тальнівської територіальної громади та саме територіальна громада має реагувати та вживати заходи щодо збереження вказаного об`єкту.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає, що відповідно до ст. 131-1 Конституції України на прокуратуру України покладається представництво інтересів держави в суді.

Право на звернення прокурора або його заступника до суду в інтересах держави передбачене статтями 2, 23 Закону України «Про прокуратуру» та статтею 53 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до вимог статті 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави.

Обираючи форму представництва, прокурор визначає, у чому полягає порушення або загроза порушення інтересів держави, обґрунтовує необхідність їх захисту.

Згідно із частиною четвертою статті 53 Кодексу адміністративного судочинства України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

У даному випадку порушено інтереси держави у сфері охорони об`єктів природно-заповідного фонду. Оскільки відсутній орган, уповноважений відповідно до вимог чинного законодавства України звертатися до суду з позовом про зобов`язання міської ради здійснити вищевказані дії, є підстави для відповідного звернення до суду прокурора в інтересах держави.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі ст. ст. 4, 5 Конвенції про охорону всесвітньої культурної і природної спадщини від 16.11.1972, що ратифікована Указом Президії Верховної Ради України від 04.10.1988 № 6673-ХІ (далі Конвенція), кожна держава сторона цієї Конвенції визнає, що зобов`язання забезпечувати виявлення, охорону, збереження, популяризацію й передачу майбутнім поколінням культурної і природної спадщини покладається насамперед на неї; держави сторони цієї Конвенції з тим, щоб забезпечити якомога ефективнішу охорону і збереження та якомога активнішу популяризацію культурної і природної спадщини, розміщеної на їх території, прагнуть: проводити загальну політику, спрямовану на надання культурній і природній спадщині певних функцій у громадському житті та на включення охорони цієї спадщини до програм загального планування; вживати відповідних правових, адміністративних і фінансових заходів щодо виявлення, охорони, збереження, популяризації й відновлення цієї спадщини тощо.

Законом України «Про ратифікацію Рамкової конвенції Ради Європи про значення культурної спадщини для суспільства» від 19.09.2013 № 581-VII Україною ратифіковано Рамкову конвенцію Ради Європи про значення культурної спадщини для суспільства від 27.10.2005 (далі Рамкова конвенція).

Відповідно до преамбули Рамкової конвенції Сторони цієї Конвенції, у тому числі й Україна, наголосили, зокрема, на значенні й потенціалі розумного використання культурної спадщини як ресурсу сталого розвитку та якості життя в постійно мінливому суспільстві, посилаючись на різні документи Ради Європи, особливо на Європейську культурну конвенцію (1954 року), Конвенцію про охорону архітектурної спадщини Європи (1985 року), Європейську конвенцію про охорону археологічної спадщини (переглянуту) (1992 року) та Європейську ландшафтну конвенцію (2000 року). Також домовились: визнавати індивідуальну та колективну відповідальність щодо культурної спадщини; наголошувати на тому, що збереження культурної спадщини та її стале використання спрямовані на розвиток людського потенціалу та якості життя; уживати необхідних заходів для застосування положень Конвенції стосовно ролі культурної спадщини у створенні мирного та демократичного суспільства, а також у процесах сталого розвитку культурного різноманіття та сприяння йому; найліпшої ефективної реалізації повноважень усіх відповідних громадських, інституційних та приватних учасників (пункти b, c, d статті 1 Рамкової конвенції).

Згідно з пунктами a, b, e, f, g ст. 5 Рамкової конвенції Сторони зобов`язуються, зокрема, підвищувати цінність культурної спадщини через її виявлення, вивчення, тлумачення, захист, збереження та представлення; сприяти захистові культурної спадщини як важливого фактору для спільних цілей сталого розвитку, культурного різноманіття й сучасної творчості; визнавати цінність культурної спадщини, яка знаходиться на територіях під їхньою юрисдикцією, незалежно від її походження; розробляти інтегровані стратегії для сприяння виконанню положень цієї Конвенції. У сфері охорони архітектурної спадщини пріоритетними є норми Конвенції про охорону архітектурної спадщини Європи від 03.10.1985, ратифікованої Україною 20.09.2006 (далі Конвенція про охорону архітектурної спадщини).

Отже, охорона нерухомих об`єктів культурної спадщини є завданням України, пріоритетність цього завдання закріплена в національному законодавстві, невід`ємною частиною якого є ратифіковані міжнародні конвенції. Охорона культурного надбання є зобов`язанням України перед світовою спільнотою, оскільки руйнування об`єктів культурної спадщини однієї країни є втратою для всього людства.

Правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини з метою її збереження, використання об`єктів культурної спадщини у суспільному житті, захисту традиційного характеру середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь регулюються Законом України «Про охорону культурної спадщини» від 08.06.2000 № 1805-III із подальшими змінами та доповненнями (далі Закон № 1805-III).

У преамбулі Закону № 1805-III декларується мета збереження спадщини, використання об`єктів культурної спадщини у суспільному житті, захисту традиційного характеру середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь.

Охорона культурної спадщини за ст. 1 Закону № 1805-III це система правових, організаційних, фінансових, матеріально-технічних, містобудівних, інформаційних та інших заходів з обліку (виявлення, наукове вивчення, класифікація, державна реєстрація), запобігання руйнуванню або заподіянню шкоди, забезпечення захисту, збереження, утримання, відповідного використання, консервації, реставрації, ремонту, реабілітації, пристосування та музеєфікації об`єктів культурної спадщини

Згідно з ч. 2 ст. 2 Закону № 1805-III за видами об`єкти культурної спадщини поділяються, зокрема, на: історичні серед іншого будинки, споруди, їх комплекси (ансамблі), визначні місця, пов`язані з важливими історичними подіями, з життям та діяльністю відомих осіб, культурою та побутом народів; об`єкти архітектури окремі будівлі, архітектурні споруди, що повністю або частково збереглися в автентичному стані й характеризуються відзнаками певної культури, епохи, певних стилів, традицій, будівельних технологій або є творами відомих авторів.

За ч. 1 ст. 13 Закону № 1805-III об`єкти культурної спадщини незалежно від форм власності відповідно до їхньої археологічної, естетичної, етнологічної, історичної, мистецької, наукової чи художньої цінності підлягають реєстрації шляхом занесення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України за категоріями національного та місцевого значення пам`ятки. Порядок визначення категорій пам`яток встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 1 ст. 14 Закону № 1805-III занесення об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України та внесення змін до нього (вилучення з Реєстру, зміна категорії пам`ятки) провадяться відповідно до категорії пам`ятки. При цьому, об`єкт культурної спадщини до вирішення питання про його реєстрацію як пам`ятки вноситься до Переліку об`єктів культурної спадщини (далі Перелік) і набуває правового статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини, про що відповідний орган охорони культурної спадщини в письмовій формі повідомляє власника цього об`єкта або уповноважений ним орган (особу). Переліки затверджуються рішеннями відповідних органів охорони культурної спадщини. Порядок обліку об`єктів культурної спадщини визначає центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини(ч. 2 ст. 14 Закону № 1805-III)

Згідно п.п. 5, 15, 18 ч. 2 ст. 6 Закону № 1805-ІІІ до повноважень районних державних адміністрацій, виконавчого органу сільської, селищної, міської ради відповідно до їх компетенції у сфері охорони культурної спадщини належить: забезпечення захисту об`єктів культурної спадщини від загрози знищення, руйнування або пошкодження; інформування органів охорони культурної спадщини вищого рівня про пошкодження, руйнування, загрозу або можливу загрозу пошкодження, руйнування пам`яток, що знаходяться на їх території; виконання функції замовника, укладення з цією метою контрактів на виявлення, дослідження, консервацію, реставрацію, реабілітацію, музеєфікацію, ремонт, пристосування об`єктів культурної спадщини та інші заходи щодо охорони культурної спадщини.

Відповідно до п.п. 1.3, 1.4 Порядку № 158 система обліку об`єктів культурної спадщини включає комплекс заходів із виявлення нерухомих об`єктів культурної спадщини, складання облікової документації, взяття нерухомих об`єктів культурної спадщини на державний облік, занесення чи не занесення нерухомого об`єкта культурної спадщини до Реєстру, ведення Реєстру, порядок присвоєння охоронних номерів, моніторинг та інвентаризацію нерухомих об`єктів культурної спадщини, формування облікових справ.

Таким чином, суд дійшов висновку, що виявлення нерухомих об`єктів культурної спадщини та складання на них відповідної облікової документації на території Тальнівської міської територіальної громади забезпечує виконавчий комітет Тальнівської міської ради відповідно до його компетенції у сфері охорони культурної спадщини, зокрема, шляхом виконання функцій Замовника та укладання з цією метою контрактів на виявлення, дослідження нерухомих об`єктів культурної спадщини для їх взяття на облік та подальшої державної реєстрації.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд зазначає, що мурована церква Трьох Святителів - патріархів Олександра, Іоанна та Павла у с. Кобринове продовжує становити цінність з історичного та архітектурного погляду, тому бездіяльність виконавчого комітету Тальнівської міської ради щодо невиконання вимог чинного законодавства України щодо виготовлення облікової документації на об`єкт: мурована церква Трьох Святителів патріархів Олександра, Іоанна та Павла в с. Кобринове Тальнівської міської територіальної громади Звенигородського району Черкаської області та подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації про занесення такого до Державного реєстру нерухомих пам`яток України може привести до її руйнування та втрати цінного об`єкта для майбутніх поколінь.

За таких обставин суд, за правилами, встановленими ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України, перевіривши наявні у справі докази, вважає заявлені позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають до повного задоволення.

Згідно частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

При цьому в силу положень частини 2 статті 77 вказаного кодексу, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 6, 9, 14, 189, 242-245, 255, 295, 370 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправною бездіяльність виконавчого комітету Тальнівської міської ради щодо невиконання вимог чинного законодавства України щодо виготовлення облікової документації на об`єкт мурована церква Трьох Святителів патріархів Олександра, Іоанна та Павла у с. Кобринове, Тальнівської міської територіальної громади Звенигородського району Черкаської області та подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня Управлінню культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації про занесення такого до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

Зобов`язати виконавчий комітет Тальнівської міської ради вчинити дії щодо виготовлення облікової документації на об`єкт мурована церква Трьох Святителів патріархів Олександра, Іоанна та Павла у с. Кобринове, Тальнівської міської територіальної громади Звенигородського району Черкаської області та подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня Управлінню культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації про занесення такого до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

Копію рішення направити особам, які беруть участь у справі.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, яка може бути подана безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Віталіна ГАЙДАШ