Справа № 140/3417/24
Суддя: Пліш Михайло Антонович
Дата ухвалення: 2025-04-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 квітня 2025 рокуЛьвівСправа № 140/3417/24 пров. № А/857/16782/24

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Пліша М.А.,

суддів Курильця А.Р., Мікули О.І.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу Волинської митниці на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 06 червня 2024 року (головуючий суддя Валюх В.М., м. Луцьк) по справі за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Волинської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів,-

В С Т А Н О В И В :

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернулася в суд першої інстанції з адміністративним позовом з позовом до Волинської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів від 04 січня 2024 року №UA205140/2024/000003/2.

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 06 червня 2024 року позов задоволено повністю.

Визнано протиправним та скасовано рішення Волинської митниці про коригування митної вартості товарів від 04 січня 2024 року №UA205140/2024/000003/2.

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції, Волинська митниця оскаржила його в апеляційному порядку, просить рішення суду скасувати і у задоволенні позову відмовити повністю.

В апеляційній скарзі зазначає, що у відповідності до Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 року №651, ст. 257 Митного кодексу України для митного оформлення товарів декларантом в інтересах ФОП ОСОБА_1 подано МД №24UA44U1 від 03.01.2024 року на:

Товар 1: «Кондитерські вироби без вмісту какао: цукерки з вареного цукру з жировими добавками: карамель молочна «Мовсум» по 1000 грам - в упаковці 6шт. - 70 упак.карамель молочна «Кякилик» по 1000 грам - в упаковці 6шт. - 70 упак.карамель молочна «Чарлак» по 1000 грам - в упаковці 6шт. - 70 упак.карамель молочна «Тарлавач» по 1000 грам - в упаковці 6шт. - 70 упак.карамель молочна «Му-Му» по 1000грам - в упаковці 6шт. - 70 упак.карамель з ароматом персика по 1000 грам - в упаковці 6шт. - 100 упак. Не містить ГМО. Торговельна марка- «HASAR». Виробник - Господарське товариство «ХАСАР»,ТМ.»;

Товар 2: «Кондитерські вироби без вмісту какао: цукерки з вареного цукру, без жирових добавок, з начинкою: карамель льодяникова «Зирк» по 1000грам - в упаковці 6шт. - 800 упак.карамель льодяникова «М`ятна» по 1000грам - в упаковці 6шт. - 800 упак.карамель льодяникова «Дюшес» по 1000грам - в упаковці 6шт. - 800 упак.карамель льодяникова «Апельсинова» по 1000 грам - в упаковці 6шт. - 230 упак.карамель льодяникова «Лимонна» по 1000 грам - в упаковці 6шт. - 330 упак. Не містить ГМО. Торговельна марка «HASAR». Виробник - Господарське товариство «ХАСАР»,ТМ.».

Разом з МД №24UA44U1 від 03.01.2024 року подано перелік документів, визначених в гр.44 МД, згідно Класифікатору документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 20.09.2012 року №1011 «Про затвердження відомчих класифікаторів інформації з питань державної митної справи, які використовуються у процесі оформлення митних декларацій».

На етапі перевірки правильності визначення митної вартості (п.4.5.10 Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №631 (далі - Порядок №631) ввезеного позивачем товару з`ясовано, що митну вартість МД №24UA44U1 від 03.01.2024 року заявлено позивачем за основним методом.

Саме під час перевірки документів, поданих для підтвердження заявленої митної вартості товару встановлено, що митна вартість товару, який ввозиться на митну територію України, не може бути визнана у зв`язку з тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом та містять розбіжності, а саме:

відповідно рахунка-фактури про надання транспортно-експедиційних послуг від 29.11.2023 №SPI29112301 та договору (контракту) про перевезення від 28.11.2023 № TR-01 послуги по перевезенню надає підприємство «Spark Unlimited International Trading Co., Limited», тоді як в, автотранспортній накладній від 29.11.2023 №DA 1013557 перевізник Turkmenistanyn senagat w kommunikasiya ministrligi, в rp.23 CMR - Kelow A.;

- прайс-лист виробника, наданий для підтвердження ціни товару датований 18.12.2023, тоді як рахунок-фактура (інвойс) №270 від 29.11.2023, що не ідентифікується з партією товарів поданою до митного оформлення;

- відповідно заявлених умов поставки FCA ТМ Ашхабад, покупець повинен оплатити вартість трансі: розвантажувальних робіт. Інформації про вартість навантаження/ розвантаження не надано. Вказане може свідчити про наявність ризиків щодо складових митної вартості.

Згідно з Конвенцією про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів від 19.05.1956 р., міжнародна автодорожня товаро-транспортна накладна типової форми CMR застосовується у міжнародних перевезеннях і є первинним доказом укладення договору перевезення.

У графі 16 автотранспортної накладної зазначаються дані про перевізника.

У графі 16 автотранспортної накладної №DA 1013557 від 29.11.2023 року, яка була подана під час митного оформлення перевізником вказано Turkmenistanyn senagat w kommunikasiya ministrligi.

Принагідно зазначаємо, що у графі 23 автотранспортної накладної має містити печатку та підпис підприємства перевізника. У графі 23 автотранспортної накладної №DA 1013557 від 29.11.2023, міститься інформація про перевізника Kelow А.

Вищевказана інформація, суперечить відомостям з рахунку-фактури про надання транспортно-експедиційних послуг від 29.11.2023 №SPI29112301 та договору про надання транспортних послуг (Договору (контракту) про перевезення) від 28.11.2023 № TR-01, оскільки відповідно до вказаного договору послуги з перевезення надає підприємство «Spark Unlimited International Trading Co., Limited».

Договір (контракт) про перевезення від 28.11.2023 № TR-01 укладений між підприємцем ОСОБА_1 (Замовник) та підприємством «Spark Unlimited International Trading Co., Limited» (Виконавець).

Водночас, у даному випадку разом із МД від 03.01.2024 № 24UA44U1 декларант не подав до митного оформлення жодних письмових документів, як би підтверджували укладення відповідного договору між «Spark Unlimited International Trading Co., Limited» та перевізниками Turkmenistanyn senagat w kommunikasiya ministrligi та/або Kelow A.

Залучення третіх осіб до виконання та/або надання послуг безпосередньо впливає на митну вартість товарів призводить до обґрунтованих сумнівів щодо достовірності заявлених витрат на транспортування, які є однією зі складових митної вартості.

Відповідно до Класифікатору документів, сертифікатів, дозволів та додаткової інформації, затвердженому наказом Міністерства фінансів України від 20.09.2012 №1011, код документу 4301 передбачено, що даний документ повинен бути договором (контрактом) про перевезення.

Згідно з інформацією, яка міститься в графі 44 МД від 03.01.2024 № 24UA44U1 під кодом 4301 декларантом було подано договір (контракт) про перевезення від 28.11.2023 № TR-01 укладений між підприємцем ОСОБА_1 (Замовник) та підприємством «Spark Unlimited International Trading Co., Limited» (Виконавець).

Договору/контракту про надання транспортних послуг між підприємством «Spark Unlimited International Trading Co., Limited» (замовник) та підприємством «DIDAR DOWLET» (виконавець) від 28.11.2023 № TR-01 під час митного оформлення декларантом подано не було.

Митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів виконує перевірку документів, які були безпосередньо додані декларантом під час митного оформлення.

Позивачем безпосередньо до позовної заяви було долучено ідентичний договір про надання транспортних послуг №TR-01 від 28.11.2023 року, з аналогічним номером та від тієї ж дати, проте укладений між іншими суб`єктами, що вказує на недостовірність та неналежність такого документу як засобу доказування.

Також зауважує, що по МД №24UA44U1 від 03.01.2024 року відбулось спрацювання системи АСАУР, що передбачало необхідність проведення більш детальної перевірки поданих декларантом документів на предмет можливого заниження митної вартості товару.

Класифікатор митних формальностей, що можуть бути визначені за результатами застосування системи управління ризиками затверджений наказом Міністерства фінансів України від 20.09.2012 року №1011 (далі-Класифікатор).

Таким чином, за зазначеною МД відбулось спрацювання профілю ризику: 105-2, 106- 2.

105-2 - «Контроль правильності визначення митної вартості товарів»:

По наступних товарах можливе! заниження митної вартості товару: (1,2).

Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням наказу Державної митної служби України від 01.07.2021 р. №476 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України»;

Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів до частин 3 та 4 ст.53 МКУ.

106-2 - «Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів»:

По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару: (1,2).

Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням наказу Державної митної служби України від 01.07.2021 р. №476 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України»-

Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів до частин 3 та 4 ст.53 МКУ.

Однак при розгляді вказаної справи, судом першої інстанції не враховано висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 15.08.2019 по справі №826/19400/15, щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах, а саме: «...відповідач має право витребувати додаткові документи для перевірки правильності зазначеної митної вартості товару, за наявності підстав сумніву митної оцінки товару, що переміщується через митний кордон України. В даних спірних правовідносинах у митниці виник обґрунтований сумнів щодо правильності заявленої митної вартості товару, оскільки відповідачем за результатами контролю із застосуванням системи управління ризиками було виявлено ризик можливого заниження митної вартості товару, що стало підставою здійснення перевірки правильності її визначення.», «...при здійсненні порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості подібних за фізичними характеристиками товарів, митне оформлення яких вже здійснено, з`ясовано, що вартість заявлених до митного оформлення товарів є меншою від мінімального рівня митної вартості, інформація по яким міститься у спеціалізованому програмно-інформаційному комплексі Єдиної автоматизованої інформаційної системи ДФС України. З урахуванням зазначеного, суд погоджується з висновками судів попередніх інстанцій, що наявність в ЄАІС Держмитслужби України інформації про іншу митну вартість ідентичних або аналогічних товарів може бути підставою для витребовування у декларанта додаткових документів для підтвердження митної вартості».

З огляду на вищевказане, у зв`язку із наявністю розбіжностей в поданих до митного оформлення документах, а також у зв`язку з спрацюванням ризиків АСАУР, у відповідності до вимог наказу Державної митної служби України від 01.07.2021 №476 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України», ст.ст. 53, 54 Митного кодексу України декларанту запропоновано надати в 10-денний термін наступні документи:

1) виписку з бухгалтерської документації;

2) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

3) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями;

4) транспортні (перевізні) документи.

Відповідно до ч.б ст. 53 МКУ, декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої митної вартості товару.

Декларант не надав додаткових документів, які б підтвердили заявлену митну вартість, про що повідомив листом № 04/01_24 від 04.01.2023.

Таким чином, підставою прийняття рішення про коригування митної вартості товару стало виявлення у поданих до митного контролю та оформлення розбіжностей, які унеможливлювали визнання заявленої декларантом за першим методом митної вартості, а також не усунення в подальшому вказаних розбіжностей декларантом. За наведених умов митниця зобов`язана самостійно здійснювати визначення митної вартості шляхом її коригування із застосуванням методів, визначених МКУ.

Згідно ст.53 МК України транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів є документами, які подаються для підтвердження заявленої митної вартості і саме у них було виявлено розбіжності, що ставлять під сумнів достовірність заявленої митної вартості.

Відповідно до ч.3 ст. 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи.

Згідно ч.6 ст. 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Зазначає, що обов`язок доведення заявленої митної вартості товару на момент здійснення митного контролю та митного оформлення покладається на декларанта. При цьому, митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів, що подані декларантом документи не підтверджують числові значення складових митної вартості товарів чи недостатньо відомостей до ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи, які б спростовували розбіжності.

Згідно митного законодавства митний орган має право вимагати від декларанта додаткові документи, якщо згідно ч.2 ст.53 МК України документи, містять розбіжності, ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті.

Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності визначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. При цьому, в розумінні вищенаведених норм сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять! усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (постанова Верховного Суду у справі №810/5503/15). !

Відповідно до ч.3 ст.58 МК України, у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Митницею у відповідності до положень ст. 55 та ст.57 МКУ з декларантом проведена консультація щодо вибору методу визначення митної вартості товару, про проведення її у належний спосіб свідчить відсутність зауважень з боку декларанта.

Відповідно до статті 64 МКУ, у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів торгівлі (GATT).

Митну вартість товарів визначено за резервним методом згідно зі статтею 64 Митного кодексу України, а саме:

- товар 1 - на рівні 2,51 дол.США/кг за МД MUA100160/2023/239168 від 01.12.2023;

- товар 2 - на рівні 2,51 дол.США/кг за МД №UA807200/2023/015552 від 06.11.2023.

При здійсненні коригування заявленої декларантом митної вартості товару митним органом порівнювався рівень заявленої митної вартості оцінюваного товару з наявною інформацією про рівень цін на такі товари, проте за даними Єдиної автоматизованої інформаційної системи Державної митної служби України, оформлення за ціною контракту ідентичних та подібних товарів були відсутні.

За результатом такого порівняння виявлено МД №UA100160/2023/239168 від 01.12.2023 та №UA807200/2023/015552 від 06.11.2023, згідно яких був оформлений товар, який має найбільшу кількість ідентичних параметрів із товаром, який був придбаний позивачем.

Проте судом першої інстанції не враховано, що ст.64 МК України чітко передбачено можливість застосування резервного методу визначення митної вартості товару на підставі раніше визнаних чи визначених вартостей, тобто митних декларацій, відомості про які наявні в митниці.

Згідно наказу Міністерства фінансів України від 24.05.2012 року №598 «Про затвердження форми рішення про коригування митної вартості товарів, Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів та Переліку додаткових складових до ціни договору» посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо.

У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Так, у прийнятому рішенні чітко вказано про використання раніше визнаних (визначених) митних вартостей шляхом зазначення номера та дати митних декларацій.

При цьому, положення вказаної ст.64 МК України не передбачають проведення під час коригування митної вартості за вказаним методом із застосуванням раніше оформленої МД якихось додаткових розрахунків чи коригувань.

Таким чином, апелянт вважає, що рішення про коригування митної вартості товару №UA205140/2024/000003/2 від 04.01.2024 року є таким, що прийняте у повній відповідності до вимог чинного законодавства, положень Митного кодексу та Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598, а тому є законним та обґрунтованим.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач просив таку залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Згідно п. 3 ч.1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Згідно ч.1 та ч. 2 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Заслухавши суддю доповідача, вивчивши матеріали справи, та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних міркувань.

Судом першої інстанції встановлено, що 03.01.2024 ФОП ОСОБА_2 через уповноваженого декларанта Волинську торгово-промислову палату на митний пост Волинської митниці подано МД №24UA44U1 (а.с. 131-132) з метою здійснення митного оформлення товару:

- товар № 1: «Кондитерські вироби без вмісту какао: цукерки з вареного цукру з жировими добавками: карамель молочна «Мовсум» по 1000 грам - в упаковці 6 шт. - 70 упак.; карамель молочна «Кякилик» по 1000 грам - в упаковці 6 шт. - 70 упак.; карамель молочна «Чарлак» по 1000грам - в упаковці 6шт. 70 упак.; карамель молочна «Гарлавач» по 1000 грам - в упаковці 6шт. - 70 упак.; карамель молочна «Му-Му» по 1000грам - в упаковці 6шт. - 70 упак.; карамель з ароматом персика по 1000 грам - в упаковці 6шт. - 100 упак. Не містить ГМО. Торговельна марка «HASAR». Виробник - Господарське товариство «ХАСАР»,TM.». Митна вартість товару була визначена за основним методом та становить 3615,00 дол. США;

- товар № 2: «Кондитерські вироби без вмісту какао: цукерки з вареного цукру, без жирових добавок, з начинкою: карамель льодяникова «Зирк» по 1000 грам - в упаковці 6шт. - 800 упак.; карамель льодяникова «М`ятна» по1000грам - в упаковці 6шт. - 800 упак.; карамель льодяникова «Дюшес» по 1000 грам - в упаковці 6шт. - 800 упак.; карамель льодяникова «Апельсинова» по 1000 грам - в упаковці 6шт. - 230 упак.; карамель льодяникова «Лимонна» по 1000 грам - в упаковці 6шт. - 330 упак. Не містить ГМО. Торговельна марка «HASAR». Виробник - Господарське товариство «ХАСАР»,TM.». Митна вартість товару була визначена за основним методом та становить 22200,00 дол. США.

До митного оформлення разом із вказаною МД декларант подав такі документи: сертифікати якості на цукерки від 03.10.2023 (а.с. 156-172), пакувальний лист від 29.11.2023 № 270 (а.с. 152 зворот), рахунок-фактура (інвойс) від 29.11.2023 № 270 (а.с. 33-34, переклад а.с. 35-36), автотранспортна накладна від 29.11.2023 №DA1013557 (а.с. 62, переклад а.с. 63), супровідний документ T123ROCT49 від 29.12.2023 (а.с. 154 зворот - 155), акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 02.01.2024 №UA408050/23/00026 (а.с. 140 зворот), банківський платіжний документ, що стосується товару від 21.11.2023 № 14 (а.с. 68), рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від 29.11.2023 №SPI29112301 (а.с. 51, переклад а. с. 52), документ, що підтверджує вартість перевезення товару від 05.12.2023 № 1 (а.с. 155 зворот), прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 18.12.2023 (а.с. 66, переклад а. с. 67), доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 03.10.2023 № 1 (а.с. 29, переклад а.с. 30-31), зовнішньоекономічний договір (контракт) від 03.10.2023 № 55-23 (а.с. 15-20, переклад а.с. 23-28), договір про надання послуг митного брокера від 01.11.2021 № 57/19-Д, договір (контракт) про перевезення від 28.11.2023 № TR-01 (а.с. 37-40, переклад а.с. 41-44), інформація про позитивні результати проведення заходів офіційного контролю з використанням механізму «єдиного вікна» № 10914400, Сертифікат про походження товару форми СТ-1 від 29.11.2023 №ТМ UA379514967 (а.с. 153 зворот - 154), акт експертизи походження товару від 29.11.2023 № 379514967 (а.с. 140), лист імпортера від 18.12.2023, копія митної декларації країни відправлення від 29.11.2023 № 07218/291123/0013786 (а.с. 69-71, переклад а.с. 74-78).

Митний орган запропонував декларанту надати в 10-денний термін додаткові документи відповідно до положень статей 53, 54 МК України: 1) виписку з бухгалтерської документації; 2) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 3) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; 4) транспортні (перевізні) документи (а.с. 95).

Направлення зазначеної вимоги щодо подання додаткових документів відповідач мотивував тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості товару, містять розбіжності:

- відповідно до рахунка-фактури про надання транспортно-експедиційних послуг від 29.11.2023 №SPI29112301 та договору (контракту) про перевезення від 28.11.2023 № TR-01 послуги по перевезенню надає підприємство «Spark Unlimited International Trading Co., Limited», тоді як в автотранспортній накладній від 29.11.2023 №DA 1013557 перевізник Turkmenistanyn senagat w kommunikasiya ministrligi, в гр.23 CMR - Kelow A.;

- прайс-лист виробника, наданий для підтвердження ціни товару, датований 18.12.2023, тоді як рахунок-фактура (інвойс) № 270 від 29.11.2023, що не ідентифікується з партією товарів, поданою до митного оформлення;

- відповідно заявлених умов поставки FCA ТМ Ашхабад, покупець повинен оплатити вартість транспортування, страхування та навантажувально-розвантажувальних робіт. Інформації про вартість навантаження/ розвантаження не надано.

ФОП ОСОБА_1 надіслала Волинській митниці лист від 29.01.2024 (а. с. 96-97), зі змісту якого вбачається незгода із витребуванням додаткових документів з огляду на подання декларантом документів на підтвердження заявленої митної вартості ввезеного товару, а також позивач просила прийняти рішення про визнання митної вартості.

Волинська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів від 04.01.2024 №UA205140/2024/000003/2 (а.с. 89-90).

З графи 33 вказаного рішення вбачається, що документи, подані до митного оформлення, містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості. Декларанту надіслано вимогу відповідно до частини другої, третьої статті 53 МК України про надання додаткових документів для підтвердження митної вартості та у зв`язку із неподанням декларантом документів згідно з переліком, заявлену митну вартість не визнано. Проведено консультації з декларантом згідно із статтею 57 МК України. Митну вартість визначено за резервним методом (стаття 64 МК України). Рівень митної вартості визначено згідно рівня на подібні товари за ЄАІС, а саме: товар № 1 - за МД №UA100160/2023/239168 від 01.12.2023, де митна вартість товару становить 2,51 дол. США/кг, товар № 2 - за МД №UA807200/2023/015552 від 06.11.2023, де митна вартість товару становить 2,51 дол. США/кг.

Крім того, Волинська митниця видала картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA205140/2024/000022, відповідно до якої відмовлено у митному оформленні товарів № 1, № 2 у зв`язку із відсутністю у поданих до митного оформлення документах належних відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена (підлягає сплаті) за ці товари та неподанням декларантом додаткових документів, витребуваних митним органом, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частині третій статті 53 МК України (а.с. 93-94).

В подальшому, спірний товар було випущено у вільний обіг за МД №24UA78U9 (а. с. 83-86).

Постановляючи рішення суд першої інстанції виходив з того, що відповідно до частини першої статті 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно із частинами першою - третьою статті 52 цього ж Кодексу заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: 1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації; 2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу; 3) проводити цінову експертизу договору (контракту) шляхом залучення експертів за власні кошти; 4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення митного органу щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів та бездіяльність митного органу щодо неприйняття протягом строків, встановлених статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення, рішення про визнання митної вартості оцінюваних товарів; 5) приймати самостійне рішення про необхідність коригування митної вартості після випуску товарів; 6) отримувати від митного органу інформацію щодо підстав, з яких митний орган вважає, що взаємозв`язок продавця і покупця вплинув на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари; 7) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 8) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування.

Як передбачено частинами другою - третьою статті 53 МК України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Частинами першою - третьою статті 54 вказаного Кодексу визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до частин першої, другої, п`ятої, шостої статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду. Декларант може провести консультації з митним органом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митного органі. На вимогу декларанта консультації проводяться у письмовому вигляді.

Згідно з частинами першою, другою статті 57 вказаного Кодексу передбачено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

За приписами частин п`ятої - восьмої статті 57 МК України у разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

За приписами частин першої, другої статті 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

На думку суду, виходячи із встановлених обставин справи та досліджених доказів, відповідач безпідставно відмовив у визнанні заявленої митної вартості товарів, з огляду на таке

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції, з чим погоджується колегія суддів, правильно вказав, що до митного оформлення позивач надав, зазначені вище, передбачені статтею 53 МК України документи, які підтверджують задекларовану у вказаній вище МД митну вартість товару, при цьому відсутні підстави ставити під сумнів заявлену декларантом митну вартість спірного товару, оскільки така вартість підтверджується поданими до митного оформлення документами, у яких відсутні розбіжності щодо вартості товару чи ознаки підробки, вони містять достатньо відомостей щодо ціни товару.

Згідно частини третьої статті 53, пункту 2 частини п`ятої статті 54 МК України відповідач має право запитувати від декларанта лише ті документи, які необхідні для підтвердження заявленої митної вартості.

Декларант при митному оформленні імпортованого товару зобов`язаний надати документи за переліком, визначеним частиною другою статті 53 МК України. Контролюючий орган вправі витребувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення митної вартості товару. Такі сумніви можуть бути зумовлені, зокрема неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, невідповідністю характеристик товару, зазначених у поданих документах, результату митного огляду цього товару, порівнянням заявленої митної вартості з митною вартістю ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено.

Разом з тим, повноваження контролюючого органу витребувати додаткові документи стосується тільки тих документів, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всіх, передбачених статтею 53 МК України, документів. Ненадання декларантом витребуваних контролюючим органом документів може бути підставою для коригування митної вартості у випадку, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують об`єктивних сумнівів щодо достовірності наданої декларантом інформації.

Такий висновок щодо застосування норм статей 53, 54 МК України Верховний Суд зробив в ряді постанов, зокрема від 27.03.2020 (справа № 540/2605/18), від 06.05.2020 (справа № 140/1713/19), від 21.10.2021 (справа № 420/4820/19).

При цьому суд слушно зауважив, що в оскаржуваному рішенні відсутнє належне обґрунтування того, що виявлені митним органом розбіжності у поданих декларантом документах впливають на митну вартість товару, а розбіжності, про які зазначено у рішенні про коригування митної вартості товару, не можуть впливати на митну вартість товару та не могли бути правовою підставою для витребування відповідачем додаткових документів у декларанта.

Як уже було зазначено вище, декларантом до митної декларації було надано рахунок-фактуру (інвойс), який є доказом здійснення операцій купівлі-продажу товарів, належать до групи документів, що є підставою для розрахунку податків за законодавством країни експорту.

При цьому суд правильно відхилив посилання відповідача на те, що відповідно рахунка-фактури про надання транспортно-експедиційних послуг від 29.11.2023 №SPI29112301 та договору (контракту) про перевезення від 28.11.2023 №TR-01 послуги по перевезенню надає підприємство «Spark Unlimited International Trading Co., Limited», тоді як в автотранспортній накладній від 29.11.2023 №DA 1013557 перевізник Turkmenistanyn senagat w kommunikasiya ministrligi, в гр.23 CMR - Kelow A., з огляду на таке.

Згідно матеріалів справи між позивачем (замовник) та підприємством «Spark Unlimited International Trading Co., Limited» (виконавець) було укладено договір надання транспортних послуг від 28.11.2023 №TR-01 (а.с. 37-40, переклад а. с. 41-44), відповідно до якого замовник доручає, а виконавець приймає на себе перевезення вантажів транспортним засобом від свого імені, але за рахунок замовника і за рахунок останнього (пункт 1.1).

Так, в графі 16 автотранспортної накладної від 29.11.2023 №DA 1013557 дійсно наявний штамп Turkmenistanyn senagat wе kommunikasiya ministrligі, що належить Міністерству промисловості та зв`язку Туркменістану, а в графі 17 автотранспортної накладної наявний штамп перевізника «DIDAR DOWLET» (а.с. 62, переклад а. с. 63).

28.12.2023 між підприємством «Spark Unlimited International Trading Co., Limited» (замовник) та підприємством «DIDAR DOWLET» (виконавець) укладено договір надання транспортних послуг від 28.11.2023 № TR-01 (а.с. 54-57, переклад а. с. 58-61), відповідно до якого замовник доручає, а виконавець приймає на себе перевезення вантажів транспортним засобом від свого імені, але за рахунок замовника і за рахунок останнього (пункт 1.1).

Відтак, інформація про перевізника, зазначена в графі 17 автотранспортної накладної від 29.11.2023 №DA 1013557, підтверджується укладеним між підприємством «Spark Unlimited International Trading Co., Limited» та підприємством «DIDAR DOWLET» договором від 28.12.2023.

Крім того, ФОП ОСОБА_1 оплачені послуги по перевезенню вантажу, що підтверджується платіжною інструкцією в іноземній валюті від 04.12.2023 № 17 (а.с. 53).

З урахуванням вказаного вище, суду підставно вважав, що зазначення в автотранспортній накладній перевізником підприємства, яке не є стороною договору на транспортно-експедиторське обслуговування, у цьому випадку не вважається порушенням договірних зобов`язань чи митного законодавства, і не може бути підставою для не визнання митної вартості товару та її коригування.

Стосовно того, що прайс-лист виробника, наданий для підтвердження ціни товару датований 18.12.2023, тоді як рахунок-фактура (інвойс) № 270 від 29.11.2023, що не ідентифікується з партією товарів поданою до митного оформлення, топравильним є твердження суд першої інстанції, що поданий прайс-лист від 18.12.2023 (а.с. 139) оформлений на фірмовому бланку, в якому міститься інформація про вартість за одиницю (за упаковку) товару. Прайс-лист оформлений для широкого кола осіб, бо не містить конкретного адресата, поданий прайс-лист скріплений печаткою та підписом посадових осіб компанії, тому не повинен викликати будь-яких сумнівів у їх належності.

До переліку додаткових документів, визначених частиною третьою статті 53 МК України, входять каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, а також розрахунок ціни (калькуляція). Прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців. Код документу 3014 (прайс-лист) справді передбачає, що такий документ має бути виданий виробником товару. Відображена у прайс-листі вартість товарів в повній мірі відповідає тій вартості, що визначена у рахунку-фактурі щодо кожної поставки. В той же час, митним органом не наведено жодних обґрунтованих аргументів стосовно того, яким чином надання позивачем прайс-листа, виданого 18.12.2023, ставить під сумнів достовірність визначеної позивачем митної вартості товару, за умови, що відображена у прайс-листі інформація щодо вартості одиниці товару відповідає вартості, що визначена у поданому до митного оформлення рахунку-фактурі.

Також суд вірно вважав, що не заслуговують на увагу твердження митного органу про те, що відповідно заявлених умов поставки FCA ТМ Ашхабад, покупець повинен оплатити вартість транспортування, страхування та навантажувально-розвантажувальних робіт, а інформації про вартість навантаження/розвантаження не надано, оскільки згідно з пунктом 5 частини десятої статті 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.

У постанові Верховного Суду від 07.07.2023 у справі № 803/718/17 викладено наступні висновки:

Якщо закон не визначає доказ (докази), винятково яким (-ми) має підтверджуватися розмір витрат на перевезення, то такі витрати можуть підтверджуватися будь-якими доказами. Митний кодекс України не визначив вид доказів, якими має підтверджуватися розмір витрат на перевезення товарів (не вказав, що такими доказами можуть бути лише фінансові та/або бухгалтерські документи), а тому довідка про транспортні витрати є допустимим доказом на підтвердження витрат на перевезення товарів.

Таким чином, довідка від 05.12.2023 № 1 (а.с. 155 зворот) підтверджує витрати на перевезення вантажу за маршрутом м. Ашхабад (Туркменістан) м. Луцьк (Україна), та відповідно до якої витрати з перевезення вантажу становлять 6900 дол. США, в тому числі: від м. Ашхабат до митного переходу Сірет-Порубне 5900,00 дол. США; від митного переходу Сірет-Порубне до місця вивантаження м. Луцьк 1000,00 дол. США. Відповідно до цього документу страхування вантажу не проводилось.

Довідка від 05.12.2023 № 1 на суму 6900,00 дол. США містить числове значення витрат щодо транспортування товару до кордону України в розмірі 5900,00 дол. США та ці транспортні витрати були включені до митної вартості відповідно до частини десятої статті 58 МК України.

Таким чином, правильним є висновок суду першої інстанції, що надані до митного оформлення товару документи дозволяли визначити складові митної вартості імпортованого товару та їх числові значення, тому оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів не відповідає вимогам пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України, оскільки у ньому, крім номера та дати МД (№UA100160/2023/239168 від 01.12.2023, №UA807200/2023/015552 від 06.11.2023), на підставі якої здійснено розрахунок скоригованої митної вартості товару, будь-яких пояснень щодо коригувань на обсяги партії ідентичних товарів, умов поставки, комерційних умов не наведено.

Згідно сталої та послідовної практики Верховного Суду (постанови від 10.06.2021 у справі № 815/6854/17, від 14.07.2020 у справі № 809/1734/16) навіть наявність у митного органу інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг не відповідає вартості заявленій позивачем, не може утворити підстав для відмови у визнанні заявленої митної вартості за основним методом, оскільки митні органи при здійсненні митного контролю, у тому числі й з питань контролю правильності визначення митної вартості, мають діяти у спосіб, визначений МК України, а відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті органом доходів і зборів відповідних рішень. Наявність в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг, є більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення органом доходів і зборів контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за іншим методом, адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо). Автоматизована система аналізу та управління ризиками не може містити усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар.

Формально нижчий рівень митної вартості імпортованого товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення у цьому випадку не може розцінюватись як заниження декларантом митної вартості і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару.

Відтак, з огляду на викладене вище, суд дійшов обґрунтованого висновку що позовні вимоги належить задовольнити.

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не заслуговують на увагу, суд першої інстанції вірно встановив обставини справи, правильно застосував норми матеріального та процесуального права, відтак рішення суду першої інстанції слід залишити без змін.

Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 311, п. 1 ч. 1 ст. 315, ст. 316, ст. 321, ст. 322, ст. 325, ст. 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Волинської митниці - залишити без задоволення, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 06 червня 2024 року у справі №140/3417/24 - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України.

Головуючий суддя М. А. Пліш
судді А. Р. Курилець
О. І. Мікула