Справа № 160/5116/25
Суддя: Кальник Віталій Валерійович
Дата ухвалення: 2025-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 квітня 2025 рокуСправа №160/5116/25
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кальника В.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області в особі Жовтоводського відділу Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, -
17 лютого 2025 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області в особі Жовтоводського відділу Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області, в якій позивач просить:
- визнати протиправною бездіяльність Жовтоводського відділу Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області з питання виправлення помилки у паспортному документі шляхом оформлення та видачі ОСОБА_1 паспорта у формі ID-картки з викладенням прізвища, ім`я та по батькові ОСОБА_1 як " ОСОБА_2 ";
- зобов`язати Жовтоводський відділ Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області оформити та видати ОСОБА_1 паспорт громадянина України у формі ID-картки з викладенням прізвища, ім`я та по батькові ОСОБА_1 як " ОСОБА_2 ".
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Жовтоводським відділом Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області позивачу було видано паспорт громадянина України у формі ID-картки на ім`я ОСОБА_2 . У травні 2024 року позивач звернулась до Жовтоводського відділу ГУ ДМС із заявою про оформлення паспорта громадянина України у формі ID-картки її сину - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Зауважено, що при поданні документів працівники Жовтоводського відділу ГУ ДМС повідомили позивача, що у її паспорті нібито є помилка, і це є перешкодою для видачі паспорта дитині. При цьому, позивача не повідомили про те, яка саме помилка у її паспортному документі і 24.05.2024 позивачу видали новий паспорт у вигляді ID-картки, при цьому зазначивши ім`я позивача як « ОСОБА_1 » замість вірного « ОСОБА_2 ».
Позивачем звернуто увагу, що на її неодноразові усні звернення щодо виправлення помилки в написанні імені у паспорті позивач отримувала усні відмови, не дивлячись на те, що позивачем надавались усі необхідні документи, які підтверджують правильність написання її імені як ОСОБА_2 . Тому, 26.07.2024 року позивач звернулась з письмовою заявою про внесення змін до паспорта громадянина України у формі ID-картки з викладенням її прізвища, ім`я, та по батькові як « ОСОБА_2 ». Проте, відповіді на своє звернення позивач не отримала. Позивач вважає такі дії відповідача протиправними.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.02.2025 року відкрито провадження у справі, розгляд справи постановлено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження.
12.03.2025 року на адресу суду від відповідача надійшов відзив щодо заявлених позовних вимог, в якому відповідач просив суд відмовити в задоволенні позову. Вказав, що позовні вимоги є безпідставними та необґрунтованими. Зауважив, що у разі набуття особою громадянства України основоположним документом, на підставі якого оформлюється паспорт громадянина України, є довідка про реєстрацію особи громадянином України. Дана довідка була видана позивачу на ім`я « ОСОБА_4 ». Позивач зареєструвала шлюб з ОСОБА_5 та змінила дівоче прізвище « 3ара» на « ОСОБА_6 ». 24.05.2004 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженка Республіки Молдова, документована Жовтоводським відділом ГУ ДМС у Дніпропетровській області (орган видачі - 1223) паспортом громадянина України № НОМЕР_1 , строком дії до 24.05.2034.
Окремо наголошено, що відповідачем було звернуто увагу позивача на те, що у заяві-анкеті № 10530357 від 15.05.2024 року позивачем було підтверджено правильність внесених до заяви-анкети відомостей шляхом проставлення особистого підпису.
Отже, відповідач вважає, що підстави для оформлення позивачу паспорта громадянина України у формі ID-картки з написанням імені « ОСОБА_7 » відсутні.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Судом встановлено, що 16.08.2024 за вх. № К-6/6/1223-24 до Жовтоводського відділу Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області надійшла заява ОСОБА_2 від 26.07.2024 про оформлення їй паспорта громадянина України у формі ID-картки на ім`я « ОСОБА_2 ». До заяви було надано: копія паспорта громадянина України у формі ID-картки, копія витягу з реєстру територіальної громади, копія ID-картки, копія свідоцтва про народження, копія свідоцтва про шлюб.
Позивачу була надана відповідь за вих. № 1223-921/1223-24 від 12.09.2024, в якій зазначено, що 15.05.2024 ОСОБА_2 були подані документи до Жовтоводського відділу ГУ ДМС у Дніпропетровській області для оформлення паспорта громадянина України у формі ID-картки у зв`язку з виявленням помилки в інформації, внесеній до паспорта, а саме, ім`я « ОСОБА_7 » замінити на « ОСОБА_4 ».
Також, у відповіді було зазначено, що підставою для оформлення паспорта на ім`я « ОСОБА_4 » слугувала довідка № 2329/09 про реєстрацію особи громадянином України, видана 17.04.2009 на її ім`я ВГІРФО УМВС України в Дніпропетровській області.
Додатково позивачу було роз`яснено, що у свідоцтві про народження НОМЕР_2 , виданого на її ім`я, копію якого було додано до заяви, написання прізвища ім`я по батькові здійснено російською мовою « ОСОБА_8 », тобто цей документ не є підставою для оформлення паспорта громадянина України у формі ID-картки з написанням на українській мові ім`я « ОСОБА_7 ».
Також, позивачу було наголошено, що у заяві-анкеті № 10530357 від 15.05.2024 нею підтверджено правильність внесених до заяви-анкети відомостей шляхом проставлення особистого підпису, також 05.06.2024 проставлений особистий підпис отримувача документу, тому відсутні підстави для оформлення позивачу паспорта громадянина України у формі ID-картки з написанням імені « ОСОБА_7 ».
Позивач, не погоджуючись із такими діями відповідача, звернулась із даним позовом до суду.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд зазначає про таке.
Відповідно до положень частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до пункту 1 статті 5 Закону України «Про громадянство України», документом, що підтверджує громадянство України, є, зокрема, паспорт громадянина України.
Згідно з пунктами 1, 3, 5, 8, 9 - 11 Положення про паспорт громадянина України, затвердженого постановою Верховної Ради України №2503-XII від 26 червня 1992 року, паспорт громадянина України є документом, що посвідчує особу власника та підтверджує громадянство України. Паспорт дійсний для укладання цивільно-правових угод, здійснення банківських операцій, оформлення доручень іншим особам для представництва перед третьою особою лише на території України, якщо інше не передбачено міжнародними договорами України. Бланки паспортів виготовляються у вигляді паспортної книжечки або паспортної картки за єдиними зразками, що затверджуються Кабінетом Міністрів України. Терміни впровадження паспортної картки визначаються Кабінетом Міністрів України у міру створення державної автоматизованої системи обліку населення. Паспортна книжечка являє собою зшиту внакидку нитками обрізну книжечку розміром 88 х 125 мм, що складається з обкладинки та 16 сторінок. Усі сторінки книжечки пронумеровані і на кожній з них зображено Державний герб України і перфоровано серію та номер паспорта. Термін дії паспорта, виготовленого у вигляді паспортної книжечки, не обмежується. До паспортної книжечки при досягненні громадянином 25- і 45-річного віку вклеюються нові фотокартки, що відповідають його вікові. Паспорт, в якому не вклеєно таких фотокарток при досягненні його власником зазначеного віку, вважається недійсним. Паспорт, виготовлений у вигляді паспортної картки (інформаційного листка), має розмір 80х60 мм. У інформаційний листок вклеюється фотокартка і вносяться відомості про його власника: прізвище, ім`я та по-батькові, дата народження і особистий номер, а також дата видачі і код органу, що його видав. Інформаційний листок заклеюється плівкою з обох боків. Термін дії паспорта, виготовленого у вигляді паспортної картки, визначається Кабінетом Міністрів України. Бланки паспортів виготовляються на замовлення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері громадянства, з високоякісного паперу з використанням спеціального захисту.
Законом України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» від 20 листопада 2012 року №5492 визначені правові та організаційні засади створення та функціонування Єдиного державного демографічного реєстру та видачі документів, що посвідчують особу, підтверджують громадянство України чи спеціальний статус особи, а також права та обов`язки осіб, на ім`я яких видані такі документи.
Відповідно до підпункту «а» пункту 1 частини першої статті 13 Закону України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус», документи, оформлення яких передбачається цим Законом із застосуванням засобів Реєстру (далі - документи Реєстру), відповідно до їх функціонального призначення поділяються на, крім іншого, документи, що посвідчують особу та підтверджують громадянство України, до яких відноситься паспорт громадянина України.
Згідно з положеннями статті 14 вказаного Закону, документи залежно від змісту та обсягу інформації, яка вноситься до них, виготовляються у формі книжечки або картки, крім посвідчення на повернення в Україну, що виготовляється у формі буклету. Документи у формі книжечки на всіх паперових сторінках та на верхній частині обкладинки повинні мати серію та номер документа, виконані за технологією лазерної перфорації.
Відповідно до частини першої статті 21 Закону України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус», паспорт громадянина України є документом, що посвідчує особу та підтверджує громадянство України.
Згідно з пунктом 6 Порядку оформлення, видачі, обміну, пересилання, вилучення, повернення державі, визнання недійсним та знищення паспорта громадянина України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 березня 2015 року №302 (в редакції від 29.05.2024), обмін паспорта здійснюється у разі:
1) зміни інформації, внесеної до паспорта, у тому числі у зв`язку із зміною написання латинськими літерами складових імені "прізвище", "ім`я" у документах, що посвідчують особу та підтверджують громадянство України (крім додаткової змінної інформації);
2) отримання реєстраційного номера облікової картки платника податків з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків (далі - РНОКПП) або повідомлення про відмову від прийняття зазначеного номера (за бажанням);
3) виявлення помилки в інформації, внесеній до паспорта;
4) закінчення строку дії паспорта;
5) непридатності паспорта для подальшого використання (паспорт/фотокартка має пошкодження (та/або відсутня його/її частина), що не дають змогу візуально ідентифікувати особу, прочитати прізвище, власне ім`я, по батькові, дату та місце народження, ким виданий паспорт, підпис посадової особи та дату видачі, пошкодження перфорованої серії та номера, що не дають змогу встановити реквізити паспорта, виправлення, зокрема внесення змін до персональних даних особи/найменувань органу/штампа/печатки, пошкодження, які блокують можливість зчитування, а також внесення змін до інформації безконтактного електронного носія);
6) якщо особа досягла 25- чи 45-річного віку та не звернулася в установленому законодавством порядку не пізніше як через місяць після досягнення відповідного віку для вклеювання до паспорта зразка 1994 року нових фотокарток;
7) наявності в особи паспорта зразка 1994 року (за бажанням).
Відповідно до пункту 21 Порядку оформлення, видачі, обміну, пересилання, вилучення, повернення державі, визнання недійсним та знищення паспорта громадянина України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 березня 2015 року №302, у разі виникнення обставин (подій), у зв`язку з якими паспорт підлягає обміну (крім закінчення строку дії паспорта або обміну паспорта зразка 1994 року за бажанням), документи для його обміну подаються протягом одного місяця з дати настання таких обставин (подій).
Відповідно до пункту 2 Порядку оформлення, видачі, обміну, пересилання, вилучення, повернення державі, визнання недійсним та знищення паспорта громадянина України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 березня 2015 року №302, паспорт виготовляється у формі картки, що містить безконтактний електронний носій.
Згідно з пунктом 7 Порядку № 302, оформлення (у тому числі замість втраченого або викраденого), обмін та видача паспорта здійснюються:
1) особі, яка досягла 14-річного віку, - на підставі заяви-анкети, поданої нею особисто;
2) особі, яка досягла 14-річного віку та яка визнана судом обмежено дієздатною або недієздатною, - на підставі заяви-анкети одного з батьків (усиновлювачів), опікунів, піклувальників або інших законних представників (далі - законні представники);
3) особі, яка відбуває покарання в установах виконання покарань або стосовно якої обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, або яка перебуває на тривалому стаціонарному лікуванні в закладах МОЗ закритого типу, - через уповноважену особу адміністрації відповідної установи, місця попереднього ув`язнення або закладу (далі - уповноважена особа).
Пунктом 69 Порядку № 302 визначено, що Заявник подає для обміну паспорта такі документи:
1) паспорт, що підлягає обміну;
2) документи, що підтверджують обставини, у зв`язку з якими паспорт підлягає обміну (крім випадків, передбачених підпунктами 4 і 6 пункту 6 цього Порядку);
3) посвідчення про взяття на облік бездомних осіб (для бездомних осіб);
5) документ, що посвідчує особу законного представника/уповноваженої особи, та документ, що підтверджує повноваження особи як законного представника/уповноваженої особи;
6) документи, що підтверджують сплату адміністративного збору, або оригінал документа про звільнення від його сплати. Оригінал документа про звільнення від сплати адміністративного збору повертається заявнику, а до заяви-анкети додається його копія, засвідчена працівником територіального органу/територіального підрозділу ДМС, уповноваженого суб`єкта шляхом проставлення відмітки "Згідно з оригіналом" та підпису із зазначенням його посади, прізвища, ініціалів та дати;
7) документи, що підтверджують відомості для внесення додаткової змінної інформації до безконтактного електронного носія та у паспорт (за наявності таких документів):
про місце проживання - довідку органу реєстрації встановленого зразка (крім випадків, коли здійснюється обмін паспорта зразка 1994 року);
про народження дітей - свідоцтва про народження дітей;
про шлюб і розірвання шлюбу - свідоцтво про шлюб, свідоцтво про розірвання шлюбу, рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили, або виданий компетентними органами іноземної держави документ, який згідно з її національним законодавством підтверджує відповідний факт;
про зміну імені - свідоцтво про зміну імені, свідоцтво про народження, свідоцтво про шлюб, свідоцтво про розірвання шлюбу, рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили, або виданий компетентними органами іноземної держави документ, який згідно з її національним законодавством підтверджує відповідний факт;
документ, що засвідчує реєстрацію в Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків з даними про РНОКПП, або повідомлення про відмову від його прийняття, або дані про РНОКПП, внесені до паспорта або свідоцтва про народження. Особа може пред`явити копію документа, що засвідчує реєстрацію особи в Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків, у тому числі в електронній формі, за умови наявності в територіального органу/територіального підрозділу ДМС, уповноваженого суб`єкта технічної можливості провести перевірку відповідності реєстраційних даних особи даним Державного реєстру фізичних осіб - платників податків в електронній формі технічними засобами електронних комунікацій з використанням технічного та криптографічного захисту інформації відповідно до вимог законодавства з питань захисту інформації;
8) одну фотокартку розміром 10 х 15 сантиметрів для внесення відцифрованого образу обличчя особи шляхом сканування із застосуванням засобів Реєстру - для оформлення паспорта особі, яка не може пересуватися самостійно у зв`язку з тривалим розладом здоров`я, що підтверджується медичним висновком відповідного закладу охорони здоров`я, оформленим в установленому порядку, або особі, яка відбуває покарання в установах виконання покарань або стосовно якої обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, або яка перебуває на тривалому стаціонарному лікуванні в закладах МОЗ закритого типу (в разі потреби);
9) паспорт громадянина України для виїзду за кордон, у тому числі строк дії якого закінчився (для особи, яка постійно проживає за кордоном, або яка постійно проживала за кордоном та повернулася на постійне проживання в Україну);
10) заяву про зняття з консульського обліку.
У разі обміну паспорта, оформленого територіальним підрозділом ДМС, МВС, який припинив діяльність або тимчасово не здійснює свої повноваження, заявник додатково подає всі наявні документи, у тому числі документи, що містять фотозображення особи, які дають змогу ідентифікувати таку особу.
У разі оформлення паспорта особі, яка відбуває покарання в установах виконання покарань або стосовно якої обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, або яка перебуває на тривалому стаціонарному лікуванні в закладах МОЗ закритого типу, документи, зазначені в цьому пункті, подаються уповноваженою особою територіальному підрозділу ДМС разом із супровідним листом відповідної установи, місця попереднього ув`язнення або закладу.
До документів також долучаються власноручно написана заява особи про необхідність оформлення паспорта, в якій за відсутності документів, зазначених в абзаці сімнадцятому цього пункту, зазначається відповідна інформація, та окремий аркуш з підписом особи (у разі відсутності фізичних вад) для подальшого сканування із застосуванням засобів Реєстру.
Під час підготовки документів уповноважена особа здійснює перевірку тотожності особи, зображеної на фотокартці, з особою, яка відбуває покарання в установах виконання покарань або стосовно якої обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, або яка перебуває на тривалому стаціонарному лікуванні в закладах МОЗ закритого типу.
Пункт 71 Порядку № 302 передбачає, що працівник територіального органу/територіального підрозділу ДМС, на якого згідно з його службовими обов`язками покладаються функції з оформлення паспорта, вчиняє дії, передбачені пунктами 24-29, 32-34 цього Порядку, і приймає до розгляду заяву-анкету та додані до неї документи.
Відповідно до п.24-29 Порядку працівник територіального органу/територіального підрозділу ДМС, уповноваженого суб`єкта під час приймання документів від заявника перевіряє повноту поданих заявником документів, зазначених у пунктах 35, 46 і 69 цього Порядку, відповідність їх оформлення вимогам законодавства.
У разі виявлення факту подання не всіх необхідних документів або подання документів, оформлення яких не відповідає вимогам законодавства, територіальний орган ДМС/територіальний підрозділ ДМС, уповноважений суб`єкт інформує заявника про відмову в прийнятті документів із зазначенням підстав такої відмови. За бажанням заявника відмова надається в письмовому вигляді.
Заявник має право повторно звернутися до територіального органу/територіального підрозділу ДМС, уповноваженого суб`єкта в разі зміни або усунення обставин, у зв`язку з якими йому було відмовлено в прийнятті документів.
Якщо під час прийому документів заявник надав паспорт, який, за даними відомчої інформаційної системи ДМС, визнано недійсним відповідно до пункту 108 цього Порядку, працівник територіального органу/територіального підрозділу ДМС, уповноваженого суб`єкта здійснює його вилучення в порядку, передбаченому пунктом 107 цього Порядку.
У разі відповідності поданих документів вимогам цього Порядку працівник територіального органу/територіального підрозділу ДМС, уповноваженого суб`єкта із використанням кваліфікованого електронного підпису та із застосуванням засобів Реєстру формує заяву-анкету (у тому числі здійснює отримання біометричних даних, параметрів).
Після формування заяви-анкети працівник територіального органу/територіального підрозділу ДМС, уповноваженого суб`єкта друкує її та надає заявнику для перевірки правильності внесених до заяви-анкети відомостей. Реєстрація заяви-анкети здійснюється із застосуванням засобів Реєстру під час її формування.
У разі виявлення помилок в заяві-анкеті працівник територіального органу/територіального підрозділу ДМС, уповноваженого суб`єкта вносить до неї відповідні виправлення.
Після перевірки заявник власним підписом підтверджує правильність внесених до заяви-анкети відомостей про особу. Якщо заявник через стійкі фізичні, психічні, інтелектуальні або сенсорні порушення не може підтвердити власним підписом правильність таких відомостей, працівник територіального органу/територіального підрозділу ДМС, уповноваженого суб`єкта робить відмітку про неможливість такого підтвердження та засвідчує правильність внесених до заяви-анкети відомостей про особу власним підписом.
Після перевірки заявником правильності внесених до заяви-анкети відомостей про особу заява-анкета перевіряється та підписується (із зазначенням дати, прізвища та ініціалів) працівником територіального органу/територіального підрозділу ДМС, уповноваженого суб`єкта, який прийняв документи та сформував заяву-анкету.
Працівник територіального органу/територіального підрозділу ДМС, уповноваженого суб`єкта сканує із застосуванням засобів Реєстру до заяви-анкети документи, які подаються заявником. Оригінали документів (крім довідки про реєстрацію особи громадянином України, паспорта, що підлягає обміну, документів, що підтверджують сплату адміністративного збору) повертаються заявнику після оформлення заяви-анкети.
Паспорт, який подано для обміну (крім випадків, коли паспорт подається до дати закінчення строку його дії або в разі обміну паспорта зразка 1994 року за бажанням), анулюється працівником територіального органу/територіального підрозділу ДМС/уповноваженого суб`єкта шляхом пробивання двох отворів наскрізь на кожному аркуші, обкладинці документа у формі книжечки або в машинозчитуваній зоні документа у формі картки.
Згідно з п.32-34 Порядку, працівник територіального органу/територіального підрозділу ДМС не пізніше наступного дня після надходження до розгляду документів перевіряє повноту поданих заявником документів, зазначених у пунктах 35, 46 і 69 цього Порядку, відповідність їх оформлення вимогам законодавства.
У разі прийняття рішення про відмову в розгляді документів, прийнятих уповноваженим суб`єктом, територіальний орган/територіальний підрозділ ДМС не пізніше наступного робочого дня надсилає уповноваженому суб`єкту письмове повідомлення про відмову в їх розгляді із зазначенням підстав відмови з метою подальшого вручення заявнику.
У разі коли під час перевірки виявлено, що паспорт, який подано уповноваженому суб`єкту для обміну, визнано недійсним відповідно до пункту 108 цього Порядку, територіальний орган/територіальний підрозділ ДМС у рішенні про відмову інформує заявника про вилучення (у тому числі тимчасово) паспорта та необхідність звернення до уповноваженого суб`єкта для одержання довідки про його вилучення.
У разі надходження повідомлення територіального органу/територіального підрозділу ДМС про необхідність вилучення (у тому числі тимчасово) паспорта працівник уповноваженого суб`єкта вилучає паспорт в порядку, передбаченому пунктом 107 цього Порядку.
Заява-анкета, вилучений (у тому числі тимчасово) паспорт та акт про його вилучення передаються до територіального органу/територіального підрозділу ДМС, який прийняв відповідне рішення, на підставі акта приймання-передачі.
Відповідно до пунктів 72-74 Порядку, після прийняття до розгляду заяви-анкети та доданих до неї документів працівник територіального органу/територіального підрозділу ДМС здійснює заходи з ідентифікації особи, на ім`я якої оформляється паспорт.
Ідентифікація особи здійснюється на підставі даних, отриманих з баз даних Реєстру.
Пошук в Реєстрі інформації щодо особи здійснюється за поданими персональними даними (у тому числі тими, що змінилися).
До запровадження органами реєстрації внесення до Реєстру відомостей про місце проживання особи в установленому законодавством порядку відомості про реєстрацію місця проживання, які подаються заявником, перевіряються за даними обліку територіального органу ДМС.
Рішення про оформлення паспорта приймається територіальним органом/територіальним підрозділом ДМС за результатами ідентифікації особи та перевірки факту належності особи до громадянства України (у разі оформлення паспорта вперше із застосуванням засобів Реєстру).

Ідентифікація особи, на ім`я якої оформляється паспорт у зв`язку з обміном паспорта зразка 1994 року і стосовно якої відсутня інформація в базах даних Реєстру, здійснюється відповідно до наявних державних та єдиних реєстрів, інших інформаційних баз, що перебувають у власності держави або підприємств, установ та організацій.

За змістом абз.1 п.75 Порядку, під час розгляду заяви-анкети для оформлення паспорта у зв`язку з обміном паспорта зразка 1994 року ідентифікація особи здійснюється за даними, що містяться в картотеках територіального органу ДМС та територіального підрозділу ДМС.

Пункт 76 Порядку передбачає, що у разі видачі паспорта, який підлягає обміну, іншим територіальним підрозділом ДМС для підтвердження видачі особі паспорта, який підлягає обміну, не пізніше наступного дня після приймання до розгляду заяви-анкети до такого територіального підрозділу ДМС надсилається запит за формою, встановленою МВС.

Відповідно до п.79-82 Порядку, за результатами проведених перевірок, підтвердження факту видачі паспорта зразка 1994 року, ідентифікації особи працівник територіального підрозділу ДМС приймає рішення про оформлення паспорта або про відмову в його оформленні.

У разі коли паспорт зразка 1994 року був оформлений територіальним підрозділом ДМС, який припинив діяльність або тимчасово не здійснює свої повноваження, територіальний підрозділ ДМС надсилає запити до відповідного територіального органу ДМС.

У разі коли картотеки заяв про видачу паспорта територіального підрозділу ДМС не збереглися, відсутня будь-яка інформація в наявних даних обліку територіального органу ДМС, проводиться процедура встановлення особи відповідно до пункту 43 цього Порядку.

Встановлення особи в порядку, визначеному в абзаці третьому пункту 43 цього Порядку, проводиться в разі обміну паспорта у випадку, зазначеному в підпункті 5 пункту 6 цього Порядку.

За результатами проведення процедури встановлення особи, підтвердження факту видачі паспорта зразка 1994 року, перевірки факту належності до громадянства України особи, яка набула громадянство України відповідно до статті 6 Закону України "Про громадянство України", працівник територіального підрозділу ДМС складає висновок за встановленою МВС формою, який затверджується керівником територіального органу ДМС або його заступником, та приймає рішення про оформлення паспорта або про відмову в його оформленні.

Якщо за результатами проведення процедури встановлення особи її не було встановлено, приймається рішення про відмову в оформленні паспорта особі, яке доводиться до відома заявника в порядку і строки, встановлені законодавством, із зазначенням підстав відмови.

З аналізу наведених вище правових норм суд дійшов висновку про те, що вищезгаданим Порядком оформлення, видачі, обміну, пересилання, вилучення, повернення державі, визнання недійсним та знищення паспорта громадянина України чітко встановлено алгоритм дій, які повинні вчиняти працівники органу ДМС при здійсненні, зокрема, процедури оформлення паспорту у зв`язку із його обміном.

Так, у випадку звернення особи до центру надання адміністративних послуг з метою отримання адміністративної послуги щодо оформлення паспорта громадянина України у зв`язку із його обміном уповноважена особа такого центру після перевірки повноти поданих заявником документів, відповідності їх оформлення вимогам законодавства та за відсутності підстав для відмови у прийнятті документів формує анкету-заяву та надсилає таку анкету-заяву разом з відсканованими документами до органу ДМС, який обслуговує відповідний центр.

При цьому, паспорт особи-заявника, який подано для обміну, анулюється шляхом пробивання двох отворів наскрізь на кожному аркуші, обкладинці документа у формі книжечки або в машинозчитуваній зоні документа у формі картки.

Надалі працівник органу ДМС здійснює перевірку повноти поданих заявником документів, відповідність їх оформлення вимогам законодавства та за відсутності підстав для прийняття рішення про відмову в розгляді документів, приймає документи до розгляду, розпочинає процедуру ідентифікації особи та перевірки факту належності особи до громадянства України, встановлену пунктами 71-81 Порядку.

За наслідком проведення таких заходів уповноважена особа органу ДМС приймає рішення про оформлення паспорта або про відмову в його оформленні.

Відповідно до п. 16 Положення про паспорт громадянина України, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 26 червня 1992 року N 2503-XII, обмін паспорта провадиться у разі: зміни (переміни) прізвища, імені або по батькові; встановлення розбіжностей у записах; непридатності для користування.

Відповідно до пункту 17 Положення № 2503-XII для обміну паспорта громадянин подає: заяву за формою, встановленою Міністерством внутрішніх справ України; паспорт, що підлягає обміну; дві фотокартки розміром 35х45 мм. Для обміну паспорта у зв`язку із зміною (переміною) прізвища, імені чи по батькові або встановленням розбіжностей у записах подаються також документи, що підтверджують ці обставини.

Суд звертає увагу на ту обставину, що процедура здійснення ідентифікації особи при оформленні паспорта громадянина України є чітко врегульованою Порядком.

З аналізу правових норм Порядку вбачається, що ідентифікація особи здійснюється на підставі даних, отриманих з баз даних Єдиного державного демографічного реєстру. У разі відсутності інформації в базах даних Реєстру щодо особи, на ім`я якої оформляється паспорт у зв`язку з обміном паспорта зразка 1994 року, ідентифікація такої особи здійснюється відповідно до наявних державних та єдиних реєстрів, інших інформаційних баз, що перебувають у власності держави або підприємств, установ та організацій.

При цьому, обов`язок щодо ідентифікації особи покладено саме на уповноважених осіб органу ДМС. В даному випадку, на Головне управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області в особі Жовтоводського відділу Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області.

Як слідує із матеріалів справи, 14.09.2023 року Жовтоводським відділом Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області позивачу було видано паспорт громадянина України у формі ID-картки на ім`я ОСОБА_2 .

24.05.2024 року позивачу був виданий новий паспорт у вигляді ID-картки на ім`я ОСОБА_1 .

Так, із досліджених судом документів, наданих позивачем, а саме: копії паспорту у вигляді ID-картки від 14.09.2023 року, копії Витягу із реєстру територіальної громади від 10.02.2023 року, копії картки платника податків від 13.10.2023 року, копії Свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 28.04.1989, копії Свідоцтва про шлюб від 11.08.2023 року, копій Свідоцтв про народження дітей від 13.10.2023, від 05.10.2023, від 09.02.2023 та від 13.10.2024, дійсно прослідковується розбіжність в частині написання імені позивача у паспорті у формі ID-картки, виданого 24.05.2024 року на ім`я « ОСОБА_4 », оскільки у вказаних вище документах її ім`я зазначено як « ОСОБА_7 » (в свідоцтві про народження « ОСОБА_7 » (російською мовою).

Тобто, в під час судового розгляду справи судом встановлено, що записи паспорту позивача від 24.05.2024 року містять розбіжності з іншими дослідженими судом документами.

Як було зазначено у відзиві відповідачем, підставою для оформлення паспорта на ім`я « ОСОБА_4 » слугувала довідка № 2329/09 про реєстрацію особи громадянином України, видана 17.04.2009 на ім`я позивача ВГІРФО УМВС України в Дніпропетровській області.

Разом з тим, суд зазначає, що відповідно до принципу юридичної визначеності вказані обставини не можуть ставитися у провину особі, яка звернулась до держави в особі міграційного органу з метою оформлення паспорта громадянина України. Саме на державу в особі її органів покладається обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість, ясність їхніх дій та сприятимуть юридичній визначеності.

Це підтверджується також судовою практикою та правовими позиціями Верховного Суду, які наголошують на тому, що органи державної влади повинні діяти у спосіб, визначений законом, та забезпечувати правову визначеність для громадян. Якщо особа зі своєї сторони надала всі необхідні документи й діяла добросовісно, відповідальність за помилки у реєстраційних записах лежить на державних органах, а не на заявнику.

Суд вважає, що помилки в довідці № 2329/09 про реєстрацію особи громадянином України та/або діях міграційного органу під час видачі позивачу паспорту 14.09.2023 року не можуть ставитися у провину особі, яка звертається до державних органів для оформлення документів.

На думку суду, саме держава в особі її органів зобов`язана забезпечити належні процедури для виправлення помилок у офіційних документах, не покладаючи відповідальність за такі помилки на громадян.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Отже головною метою адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів осіб у сфері публічно-правових відносин. Це означає, що якщо органи влади, їхні посадові особи або інші суб`єкти владних повноважень порушують законні права громадян чи організацій, то саме адміністративний суд має забезпечити їхній ефективний захист.

У розрізі наведеного суд вважає за необхідне зауважити, що Європейський суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси.

Принцип «належного урядування» не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість. Будь-яка інша позиція була б рівнозначною санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам. З іншого боку, потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу.

Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

У справі «Sunday Times v. United Kingdom» Європейський суд вказав, що прописаний у Конвенції термін «передбачено законом» передбачає дотримання такого принципу права як принцип визначеності. ЄСПЛ стверджує, що термін «передбачено законом» має на увазі не лише писане право, як-то норми писаних законів, а й неписане, тобто усталені у суспільстві правила та моральні засади суспільства. До цих правил, які визначають сталість правозастосування, належить і судова практика. Конвенція вимагає, щоб усе право, чи то писане, чи неписане, було достатньо чітким, щоб дозволити громадянинові, якщо виникне потреба, з належною повнотою передбачати певною мірою за певних обставин наслідки, що може спричинити певна дія (ЄСПЛ аналогічної позиції дотримується у справі «Steel and others v. The United Kingdom»)

Також, у рішенні в справі «The Sunday Times v. United Kingdom» Європейський суд зазначив, що закон повинен бути досить доступним, він повинен служити для громадянина відповідним орієнтиром, достатнім у контексті, в якому застосовуються певні правові норми у відповідній справі; норма не може вважатися законом, якщо вона не сформульована з достатньою чіткістю, яка дає можливість громадянинові регулювати свою поведінку.

При цьому, ЄСПЛ у пунктах 52, 56 рішення від 14.10.2010 у справі «Щокін проти України» зазначив, що тлумачення й застосування національного законодавства є прерогативою національних органів. Однак суд зобов`язаний переконатися в тому, що спосіб, у який тлумачиться й застосовується національне законодавство, призводить до наслідків, сумісних із принципами Конвенції з погляду тлумачення їх у практиці Європейського суду з прав людини. На думку ЄСПЛ, відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості й точності, які передбачали можливість різного тлумачення, порушує вимогу «якості закону», передбачену Конвенцією, і не забезпечує адекватного захисту від свавільного втручання публічних органів державної влади в майнові права заявника.

Отже, національне законодавство має тлумачитися таким чином, щоб результат тлумачення відповідав принципам справедливості, розумності та узгоджувався з положеннями Конвенції.

На підставі викладеного, враховуючи встановлені судом обставини, суд вважає за необхідне застосувати ефективний засіб юридичного захисту шляхом визнання протиправною бездіяльності відповідача щодо виправлення помилки у паспортному документі шляхом оформлення та видачі ОСОБА_1 паспорта у формі ID-картки з викладенням прізвища, ім`я та по батькові ОСОБА_1 як « ОСОБА_2 » та зобов`язання відповідача оформити та видати позивачу паспорт громадянина України у формі ID-картки з викладенням прізвища, ім`я та по батькові ОСОБА_1 як « ОСОБА_2 ».

Перевіряючи обґрунтованість та законність дій та рішень суб`єкта владних повноважень, суд враховує наведене нормативне регулювання та вимоги частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури.

Суд також враховує встановлений ст.3 Конституції України, ст. 6 КАС України принцип верховенства права, який в адміністративному судочинстві зобов`язує суд надавати законам та іншим нормативно-правовим актам тлумачення у спосіб, який забезпечує пріоритет прав людини при вирішенні справи. Тлумачення законів та нормативно-правових актів не може спричиняти несправедливих обмежень прав людини.

Зважаючи на встановлені у справі обставини та з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про часткову обґрунтованість адміністративного позову та наявність підстав для його задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області в особі Жовтоводського відділу Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Жовтоводського відділу Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області, що полягала у не виправленні помилки у паспортному документі шляхом оформлення та видачі ОСОБА_1 паспорта у формі ID-картки з викладенням прізвища, ім`я та по батькові ОСОБА_1 як « ОСОБА_2 ».

Зобов`язати Жовтоводський відділ Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області оформити та видати ОСОБА_1 паспорт громадянина України у формі ID-картки з викладенням прізвища, ім`я та по батькові ОСОБА_1 як « ОСОБА_2 ».

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області в особі Жовтоводського відділу Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 1211,20 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.В. Кальник