Справа № 758/4550/25
Суддя: Будзан Л. Д.
Дата ухвалення: 2025-04-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 758/4550/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 квітня 2025 року суддя Подільського районного суду міста Києва Будзан Л.Д., розглянувши питання про відкриття провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови №4А-2086 від 15 грудня 2024 року про притягнення до адміністративної відповідальності.

01 квітня 2025 року на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями дану справу було передано до провадження головуючого судді Будзан Л.Д.

Ухвалою Подільського районного суду від 04 квітня 2025 року позовну заяву залишено без руху з підстав, у ній наведених та надано позивачу строк у 5 днів з дня отримання ухвали для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

04 квітня 2025 року копію ухвали суду про залишення позовної заяви без руху направлено позивачу поштовим відправленням на адресу, зазначену у позовній заяві.

09 квітня 2025 року позивач надіслав до суду заяву про усунення недоліків.

Як на підставу поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду позивач вказує, що йому стало відомо про існування оскаржуваної постанови 10.03.2025, після надходження її до мобільного застосунку «Viber». Зазначає, що 17.03.2025 звернувся за правничою допомогою, що підтверджується договором про надання юридичних послуг №КЛ-1564, однак, внаслідок обставин непереборної сили, не зміг вчасно подати необхідні процесуальні документи.

Так, ч. 1 ст. 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Згідно з п. 4, 5 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності, позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Згідно з ч. 1 ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини» від 23.02.2006, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод і практику Європейського Суду з прав людини як джерело права.

За змістом ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Дослідивши матеріали справи, причини пропуску строку звернення до суду, що викладені у позовній заяві та в заяві про усунення недоліків, суддя вважає їх неповажними, виходячи з наступного.

Частиною 1 ст. 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Позовну заяву може бути подано до суду: 1) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів; 2) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Тобто, десятиденний строк звернення до суду починає свій перебіг саме з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому, правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. У разі порушення такого строку та недотримання принципу юридичної визначеності зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що такий строк звернення до суду може бути обмеженим.

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

При цьому, з наведених положень КАС України передбачено, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення та розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Доказами того, що особа знала про можливе порушення своїх прав є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

У справах «Стаббігс та інші проти Великобританії» та «Девеер проти Бельгії» Європейський суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Крім того, Європейський суд з прав людини у рішенні від 28.03.2006 року у справі «Мельник проти України» зазначив, що правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності.

Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Суддя звертає увагу позивача на те, що дотримання строку звернення до суду, не є формальним ставленням суду до учасників справи. Ігнорування або неправильне застосування строків звернення до суду, призведе до порушення принципу правової визначеності, як складової верховенства права та, відповідно не забезпечення належного відправлення правосуддя.

Предметом даного спору є скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності від 15.12.2024.

До суду з даним позовом позивач звернувся лише 01.04.2025 (відправлено поштою 28.03.2025), тобто із пропуском десятиденного строку звернення до суду, передбаченого ч. 2 ст. 287 КАС України.

Позивач вказує, що з мобільного застосунку «Viber» дізнався про існування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності. Зазначена інформація надійшла позивачу 10.03.2025, що підтверджується скріншотом із застосунку «Viber».

Таким чином, суддя приходить до висновку, що саме з 10.03.2025 позивачу стало відомо про існування постанови за справою про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП.

Зміст заяви про усунення недоліків не містить інформації про наявність дійсних істотних перешкод чи труднощів для своєчасного подання позовної заяви до суду в межах встановлених законом строків, які б були об`єктивними та не залежали від волевиявлення сторони.

Тому, суддя оцінює критично та вважає, що вказані позивачем причини поважності пропуску вищезазначеного строку із моменту ознайомлення із оскаржуваною постановою до часу звернення до суду з даним позовом не є поважними, у зв`язку з чим відсутні підстави для його поновлення.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Враховуючи вище вказане та беручи до уваги пропуск позивачем строку звернення до суду, суд приходить до висновку про повернення позовної заяви позивачу.

Керуючись ст. 169, 256, 294 КАС України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду - відмовити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Шостого адміністративного апеляційного суду.

Суддя Леся БУДЗАН