Справа № 420/40845/24
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2025-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

16 квітня 2025 року м.Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючої судді: Дубровної В.А.,

при секретарі: Дитюку П.В.,

за участю представника відповідача Бушилової Ю.О.

розглянувши у підготовчому судовому матеріали адміністративної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

До суду з позовом звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Одеській області (далі - відповідач, ГУНП в Одеській області ), у якому просить :

- визнати бездіяльність Головного управління Національної поліції в Одеській області () щодо не звільнення ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на підставі рапорту за п.2 ч.1 ст. 77 Закону України Про Національну поліцію.

- вважати ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) звільненим із Головного управління Національної поліції в Одеській області () з 14.03.2023 за станом здоров?я у порядку п.2 ч. 1 ст. 77 Закону України Про Національну поліцію;

- зобов?язати Головне управління Національної поліції в Одеській області () змінити формулювання причини та дати звільнення ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) шляхом внесення змін до наказів Головного управління Національної поліції в Одеській області №759 від 28.03.2023 та № 336 о/c від 30.03.2023 в частині його звільнення за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв?язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції) та вважати звільненим з 14.03.2023 ОСОБА_1 (РНОКП НОМЕР_1 ) зі служби в поліції на підставі пункту 2 частини 1 статті 77 Закону України Про Національну поліцію (через хворобу - за рішенням медичної комісії про непридатність до служби в поліції).

Ухвалою суду від 07 січня 2025 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання заяви про поновлення строку звернення до суду та вказати обставини, які можуть бути враховані судом, як поважні для поновлення пропущеного строку із наданням відповідних доказів або докази дотримання строку звернення до суду.

Ухвалою суду від 14.02.2025 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовку справи до судового розгляду, призначено підготовче засідання на 18.03.2025р.

Протокольною ухвалою суду від 18.03.2025 року з метою витребування у відповідача доказів ознайомлення позивача з наказом ГУНП в Одеській області № 336 о/c від 30.03.2023 в частині його звільнення за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв?язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції) оголошено перерву в підготовчому засіданні до 01.04.2025 р.

У підготовче засідання, призначене на 15.04.2025 р., представник позивача не прибув.

При цьому, 15.04.2025 р. представником позивача надано клопотання, яким для належного представництва інтересів ОСОБА_1 у судовій справі №420/40845/24 просить відмовити Відповідачу у задоволенні клопотання про залишення позову без розгляду, судове засідання проводити без участі представника ОСОБА_1 , оскільки адвокат Ільченко К.Р. перебуває за межами території України, тому з поважних причин не може з`явитися в судове засідання.

Протокольною ухвалою суду від 15.04.2025 року за результатами розгляду клопотання відповідача від 07.03.2025 р. про залишення позову без розгляду зобов`язано представника позивача надати протягом 10-ти днів клопотання про поновлення строку звернення до суду, зазначивши інші підстави, які можуть бути враховані судом, як поважні для поновлення пропущеного строку із наданням відповідних доказів, у звязку з чим оголошено перерву до 07.05.2025 р. до 12:00 год.

Відповідно до частини сьомої статті 243 КАС України ухвали, постановлені судом без оформлення окремого документа, зазначаються у протоколі судового засідання. Суд може оформити такі ухвали окремим документом після закінчення судового засідання.

З огляду на вказану норму КАС України та враховуючи відсутність у підготовчому засіданні представника позивача, суд вважає за необхідним оформити протокольну ухвалу суду окремим документом.

Як вбачається з матеріалів справи, 07.03.2025 р. ГУНП в Одеській області подано до суду клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду, як обґрунтовано тим, що позивач фактично оскаржує підставу його звільнення зі служби в Головному управлінні Національної поліції в Одеській області з 14.03.2023 року, вказану у наказі Головного управління Національної поліції в Одеській області №336 о/с від 30.03.2023 року. Разом з тим, з даною позовною заявою позивач звернувся до суду більше ніж через 1,5 року після звільнення, тобто з пропуском встановленого законом місячного строку звернення до суду для даного предмету спору. Якщо, позивач стверджує, що він був позбавлений можливості своєчасного звернення до суду у зв`язку із триманням під вартою, то незрозуміло, яким чином він раніше подавав аналогічну позовну заяву (ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 11 вересня 2024 року по справі № 420/28198/24 позовну заяву було повернуто позивачеві) Ця суперечність свідчить про штучний характер доводів позивача та його намагання необґрунтовано обійти процесуальні строки. Однак, попри повернення позовної заяви, позивач повторно звернувся до суду з аналогічними вимогами у грудні 2024 року.

В судовому засіданні представник відповідача підтримала вказану заяву та просила її задовольнити.

15.04.2025 року від представника позивача надійшла заява, в якій, серед іншого просить відмовити Відповідачу у задоволенні клопотання про залишення позову без розгляду, при цьому покликаючись на п. 6 глави 2 розділу VI Правил внутрішнього розпорядку слідчих ізоляторів Державної кримінально-виконавчої служби України, що затверджені Міністерством юстиції України від 14.06.2019 № 1769/5 вказує, що будь-які передачі, листи можна передати через адміністрацію СІЗО, у розписці, яку надано відповідачем не містить жодного підпису адміністрації СІЗО, що в свою чергу не може слугувати наданим доказом ознайомлення ОСОБА_1 із наказом про звільнення.

Вирішуючи питання щодо дотримання позивачем строку звернення до суду з даним позовом або його пропуску з урахуванням вказаних доводів позивача, суд враховує наступне.

Статтею 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; (частина перша статті 5 КАС України).

Відповідно до частини другої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

За правилами частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною третьою статті 122 КАС України установлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (частина п`ята статті 122 КАС України).

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду встановлені статтею 123 КАС України, за частиною першою якої визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частин третьої та четвертої статті 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду..

Як вбачається з ухвали суду від 14.02.2025 року, то під час відкриття провадження у справі встановивши, що відповідно до ухвали від 14.03.2023 року слідчого судді Київського районного суду м. Одеса до ОСОБА_1 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у ДУ Одеський слідчий ізолятор строком до 10.05.2023 р., та ухвалою Приморського районного суду м. Одеса від 22.07.2024 року, від 18.09.2024 та 07.01.2025 в сукупності застосований до позивача запобіжний захід у виді тримання під вартою продовжено станом до 07 березня 2025 р., суд вважав за можливе визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду в межах наведених представником обставин та поновити строк звернення до суду.

Разом з тим, доводи відповідача щодо пропуску позивачем строку звернення до суду вмотивовані іншими обставинами, а саме, що позивач з даною позовною заявою позивач звернувся до суду більше ніж через 1,5 року після того, як був ознайомлений з наказом ГУ НП в Одеській області № 336 о/c від 30.03.2023 в частині його звільнення за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв?язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції) 31.03.2023 р., що підтверджується розпискою позивача в отриманні копії вказаного наказу, наданої до матеріалів справи. Крім того, зазначає, що позивач раніше звертався до суду з аналогічним позовом, а саме згідно ухвали Одеського окружного адміністративного суду від 12 грудня 2024 року по справі № 420/28198/24 позовну заяву було залишено без руху у зв`язку з тим, що позивач не конкретизував дату рапорту, за яким, на його думку, відповідач мав його звільнити, а також не надав необхідних доказів на обґрунтування своїх вимог, що передбачено частиною 4 статті 161 КАС України. Окрім цього, суд першої інстанції по справі № 420/28198/24 посилається на те, що з викладених позовних вимог адміністративного позову позивач фактично оскаржує підставу його звільнення зі служби в Головному управлінні Національної поліції в Одеській області з 14.03.2023 року, вказану у наказі Головного управління Національної поліції в Одеській області №336 о/с від 30.03.2023 року.

Вирішуючи питання щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом та наявності підстав для його поновлення з урахуванням вказаних доводів представника позивача, суд враховує наступне.

На виконання висновків Верховного Суду щодо необхідності встановлення чи існували об`єктивні причини, які б свідчили про неможливість отримувати позивачем інформації та копії документів, пов`язаних із застосованим дисциплінарним стягненням, шляхом листування з роботодавцем або шляхом отримання юридичних послуг під час дії відносно нього запобіжних заходів, суд зазначає, що будучи обізнаним 31.03.2023 року про підстави свого звільнення згідно наказу ГУ НП в Одеській області № 336 о/c від 30.03.2023 в частині його звільнення за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв?язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції), а не на підставі пункту 2 частини 1 статті 77 Закону України Про Національну поліцію (через хворобу - за рішенням медичної комісії про непридатність до служби в поліції), як це вказує позивач в позові, останній мав можливість шляхом листування звернутись до ГУНП в Одеській області з метою отримання інформації та копій документів, пов`язаних із застосованим дисциплінарним стягненням, ненадання відповіді на який могло б розцінювалися як поважна причина неможливості реалізації позивачем своїх прав.

До того ж, суд наголошує, що стаття 122 КАС України відлік обчислення строку звернення до суду пов`язує не тільки з днем, коли особа дізналася про порушення її прав, а й повинна була дізнатися про таке порушення.

Поняття повинна була дізнатись, використане у ст. 122 КАС України, слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про прийняття оскаржуваного рішення. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Таким чином, на думку суду, позивачем не зазначається та з матеріалів справи не вбачається обставин, що заважали б йому та могли бути об`єктивними перешкодами для звернення до суду за захистом своїх прав та інтересів у передбачений законом строк.

З огляду на встановлені судом обставини суд вважає, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, а відтак з метою

Крім того, оскільки факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі, тому позивачу пропонується надати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, з зазначенням інших обставин та доказів, які перешкоджали своєчасному зверненню до суду.

Суд може оголосити перерву у підготовчому засіданні у разі необхідності, зокрема, у випадках необхідності витребування нових (додаткових) доказів. ( пункт 4 частини 6 статті 181 КАС України).

Керуючись ст. 173, 179, 243, 248, 257, 260, 262 КАС України,

ухвалив:

Зобов`язати ОСОБА_1 протягом десяти днів з дати отримання даної ухвали надати суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, з зазначенням інших обставин та доказів, які перешкоджали своєчасному зверненню до суду.

Копію ухвали суду, складену окремим документом, надіслати учасникам справи (їх представникам).

Ухвала не підлягає окремому оскарженню, заперечення на неї можуть бути викладеними за результатами розгляду даної справи.

Ухвала суду, складена окремим документом, підписана судом 16.04.2025 року.

Суддя В.А. Дубрована