Справа № 320/3201/24
Суддя: Лиска І.Г.
Дата ухвалення: 2025-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 березня 2025 року справа №320/3201/24

Київський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Лиска І.Г., розглянувши у м. Києві в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС до Товариства з обмеженою відповідальністю «КОНЦЕРН КОМПЛЕКС» про стягнення боргу,

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернулося Головне управління ДПС у м. Києві, як відокремлений підрозділ ДПС із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «КОНЦЕРН КОМПЛЕКС», в якому просить суд надати Головному управлінню ДПС у м, Києві дозвіл на погашення усієї суми податкового боргу «КОНЦЕРН КОМПЛЕКС» за рахунок майна, що перебуває у податковій заставі.

Обґрунтовуючи позовні вимоги зазначено, що станом на дату звернення до суду згідно інтегрованої картки особового рахунку платника податків, що ведеться ГУ ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС за відповідачем рахується податковий борг з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений юридичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості, транспортного податку.

Зазначає, що сума боргу підтверджується обліковою карткою, яка додана до позову. Вказує, що контролюючим органом 07.02.2022 прийнято рішення №86/26-15-13-03-23 про стягнення коштів платника податків з рахунків у банках у рахунок погашення податкового боргу. На виконання даного рішення, до банків у яких наявні відкриті рахунки у боржника було направлено інкасові доручення щодо стягнення податкового боргу. Дані інкасовані доручення було повернуто без виконання. Посилається на те, що умовою звернення коштів на майно, яке перебуває у податковій заставі є наявність податкового боргу та відсутність на розрахункових рахунках такого платника податків грошових коштів достатніх для його погашення. Враховуючи, що заходи стягнення не призвели до погашення податкового боргу, позивач на підставі п. 95.3 ст. 95 Податкового Кодексу України (далі ПК України) звернувся до суду з даним позовом.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Представником відповідача подано відзив, у якому останній просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає наступне.

ТОВ «КОНЦЕРН КОМПЛЕКС» () є юридичною особою, зареєстрованою у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань 24.04.2019 за № 0031050.

ТОВ «КОНЦЕРН КОМПЛЕКС» перебуває на податковому обліку у Головному управлінні ДПС у м. Києві, як платник податків за основним місцем обліку.

Станом на момент подачі позовної заяви щодо надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна боржника, що перебуває у податковій заставі у Відповідача обліковується податковий борг на загальну суму 62 846,32 грн., в тому числі з:

- податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплаченого юридичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості (18010400);

- транспортного податку з юридичних осіб (18011101).

З метою забезпечення виконання податкового обов`язку позивачем прийнято рішення від 25.05.2021 № 0-2653 і від 16.02.2021 № 2/16/2021 про опис майна у податкову заставу на підставі якого складено Акт опису майна у податкову заставу від 05.10.2022 №184/26-15-13-03-16, якими у податкову заставу описано рухоме майно платника податків та Акт опису майна у податкову заставу від 12.03.2021 № 92 яким описано нерухоме майно платника податків.

Контролюючим органом вживались заходи з погашення податкового боргу ТОВ «КОНЦЕРН КОМПЛЕКС» шляхом стягнення коштів з розрахункових рахунків платника податків, відкритих у банківських установах, на підставі рішення керівника від 07.02.2022 №86/26-15-13-03-23 прийнятого відповідно до п. 95.5 ст. 95 Податкового кодексу України.

До банківських установ спрямовані інкасові доручення на всі відкриті у банківських установах рахунки ТОВ «КОНЦЕРН КОМПЛЕКС», які повернуті без виконання, а саме: - АТ «ПУМБ» - інкасові доручення від 26.06.2023 № 7232/26-15-13-05-39, №7233/26-15-13-05-39, № 7234/26-15-13-05-39, №7256/26-15-13-05-39, №7257/26-15-13-05-39. Дані інкасовані доручення було повернуто без виконання. Стверджуючи про неможливість погашення податкового боргу з огляду на відсутність коштів на рахунку відповідача у банку, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Оцінюючи обґрунтованість позовних вимог, суд виходить з наступного.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, регулює ПК України, який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Відповідно до пунктів 87.1, 87.2 ст. 87 ПК України, джерелами самостійної сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків є будь-які власні кошти, у тому числі ті, що отримані від продажу товарів (робіт, послуг), майна, випуску цінних паперів, зокрема корпоративних прав, отримані як позика (кредит), та з інших джерел, з урахуванням особливостей, визначених вказаною статтею, а також суми надміру сплачених платежів до відповідних бюджетів. Сплата грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків з відповідного платежу може бути здійснена також за рахунок надміру сплачених сум такого платежу (без заяви платника) або за рахунок помилково та/або надміру сплачених сум з інших платежів (на підставі відповідної заяви платника) до відповідних бюджетів. Джерелами погашення податкового боргу платника податків є будь-яке майно такого платника податків з урахуванням обмежень, визначених вказаним Кодексом, а також іншими законодавчими актами.

Відповідно до пунктів 88.1, 88.2 статті 88 ПК України з метою забезпечення виконання платником податків своїх обов`язків, визначених цим Кодексом, майно платника податків, який має податковий борг, передається у податкову заставу. Право податкової застави виникає згідно з цим Кодексом та не потребує письмового оформлення.

За приписами пункту 89.1 статті 89 вказаного Кодексу право податкової застави виникає у разі: несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної платником податків у податковій декларації, - з дня, що настає за останнім днем зазначеного строку; несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної контролюючим органом, - з дня виникнення податкового боргу.

Згідно з пунктом 89.2 статті 89 ПК України з урахуванням положень цієї статті право податкової застави поширюється на будь-яке майно платника податків, яке перебуває в його власності (господарському віданні або оперативному управлінні) у день виникнення такого права і балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу платника податків, крім випадків, передбачених пунктом 89.5 цієї статті, а також на інше майно, на яке платник податків набуде прав власності у майбутньому. У разі якщо балансова вартість майна, на яке поширюється податкова застава, є меншою ніж сума податкового боргу платника податків, право податкової застави поширюється на таке майно.

Як установлено пунктом 89.3 статті 89 ПК України, майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису. До акта опису включається ліквідне майно, яке можливо використати як джерело погашення податкового боргу. Опис майна у податкову заставу здійснюється на підставі рішення керівника контролюючого органу, яке пред`являється платнику податків, що має податковий борг.

Порядок продажу майна, що перебуває у податковій заставі, врегульовано положеннями статті 95 ПК України.

Пунктами 95.1 та 95.2 статті 95 ПК України встановлено, що контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

За приписами пункту 95.3 цієї ж статті, стягнення коштів з рахунків/електронних гаманців платника податків у банках, небанківських надавачах платіжних послуг/емітентах електронних грошей, обслуговуючих такого платника податків, та з рахунків платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, відкритих у центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання контролюючим органам, у розмірі суми податкового боргу або його частини.

Контролюючий орган звертається до суду щодо надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі. Рішення суду щодо надання вказаного дозволу є підставою для прийняття контролюючим органом рішення про погашення усієї суми податкового боргу. Рішення контролюючого органу підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу та скріплюється гербовою печаткою контролюючого органу. Перелік відомостей, які зазначаються у такому рішенні, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Зміст наведених законодавчих положень дає підстави для висновку, що податковий борг платника податків може бути погашений за рахунок будь-якого майна такого платника, переданого у податкову заставу, при цьому рішення про погашення усієї суми податкового боргу шляхом продажу майна, яке перебуває у податковій заставі приймається на підставі рішення суду.

Обов`язковими умовами (обставинами), наявність яких в своїй сукупності зумовлює виникнення у контролюючого органу права на звернення до суду із даним позовом є: наявність у платника податків боргу зі сплати податків (зборів, обов`язкових платежів); сума заборгованості платника податків на момент звернення контролюючого органу до суду із позовом про надання дозволу на погашення боргу за рахунок майна платника має бути узгодженою у встановленому законодавством порядку; відсутність коштів на рахунках платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків; наявність майна платника податків - боржника у податковій заставі.

Сукупність вказаних обставин наділяє контролюючого орган правом на звернення до суду із позовом про надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків.

Отже, ПК України встановлено черговість вжиття податковим органом заходів для погашення податкового боргу: спочатку вчиняються дії для стягнення коштів з платника податків, а у разі їх недостатності погашення податкового боргу здійснюється за рахунок майна платника, що перебуває у податковій заставі.

Тобто, звернення контролюючого органу до суду з позовними вимогами щодо надання дозволу на погашення суми податкового боргу за рахунок майна платника податків має відбуватись після звернення про погашення податкового боргу шляхом стягнення коштів, які перебувають у власності платника податку, зокрема, шляхом стягнення коштів з рахунків у банках, обслуговуючих платника податку. І лише в разі недостатності коштів податковий орган має право звернутись до суду з вимогами про надання дозволу на погашення податкового боргу за рахунок майна платника податку, що перебуває у податковій заставі.

До предмету доказування у справі, що розглядається, входять обставини щодо переліку усіх відкритих платником податків банківських рахунків, наявність/відсутність на таких рахунках грошових коштів, необхідних для погашення наявної у відповідача суми податкового боргу, а також вчинення податковим органом дій щодо стягнення коштів з таких рахунків.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, в постановах Верховного Суду від 15.11.2022 у справі № 807/675/16, від 06.12.2022 у справі № 813/4632/16, від 24.02.2023 у справі № 826/17041/14, від 23.03.2023 у справі № 520/15977/2020.

Сукупність вказаних обставин наділяє контролюючий орган правом на звернення до суду із позовом про надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків. При цьому вимога пункту 95.1 статті 95 ПК України щодо першочергового використання контролюючим органом як джерела погашення податкового боргу грошових коштів, які належать платнику податків, стосується як коштів на банківських рахунках, так і готівки.

Вказані висновки відповідають правовій позиції Верховного Суду, викладені в постановах від 25.03.2021 у справі № 804/5613/17, від 20.12.2021 у справі № 813/2617/17.

Верховний Суд в рішенні від 04.10.2023 у справі № 805/4446/16-а зазначив, що ПК України встановлений особливий порядок погашення заборгованості платників податків перед бюджетами і визначений перелік заходів, які повинен здійснити орган стягнення на виконання власних повноважень: звернення до суду з вимогами про стягнення коштів з рахунків у банках; опис та вилучення майна; отримання судового дозволу на погашення усієї суми боргу за рахунок майна платника податків у разі недостатності коштів на розрахункових рахунках у банках; прийняття рішення про погашення усієї суми податкового боргу.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що станом на дату звернення до суду згідно інтегрованої картки особового рахунку платника податків, що ведеться в ГУ ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС, за відповідачем рахувався податковий борг зі сплати податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплаченого юридичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості та транспортного податку з юридичних осіб на загальну суму 62 846,32 грн.

З метою забезпечення виконання податкового обов`язку позивачем прийнято рішення від 25.05.2021 № 0-2653 і від 16.02.2021 № 2/16/2021 про опис майна у податкову заставу на підставі якого складено акт опису майна у податкову заставу від 05.10.2022 № 184/26-15-13-03-16, якими у податкову заставу описано рухоме майно платника податків та акт опису майна у податкову заставу від 12.03.2021 № 92 яким описано нерухоме майно платника податків. Контролюючим органом вживались заходи з погашення податкового боргу за ТОВ «КОНЦЕРН КОМПЛЕКС» шляхом стягнення коштів з розрахункових рахунків платника податків, відкритих у банківських установах, на підставі рішення керівника від 07.02.2022 №86/26-15-13-03-23 прийнятого відповідно до п. 95.5 ст. 95 Податкового кодексу України.

До банківських установ спрямовані інкасові доручення на всі відкриті у банківських установах рахунки ТОВ «КОНЦЕРН КОМПЛЕКС», які повернуті без виконання, а саме:

- АТ «ПУМБ» - інкасові доручення від 26.06.2023 № 7232/26-15-13-05-39, №7233/26-15-13-05-39, № 7234/26-15-13-05-39, №7256/26-15-13-05-39, №7257/26-15-13-05-39. Дані інкасовані доручення було повернуто без виконання.

Верховний Суд у постановах від 28.01.2020 у справі № 520/3516/19 та від 25.03.2021 у справі № 807/1621/15 зауважив, що особливості погашення податкового боргу за рахунок продажу майна платника податків, яке перебуває у податковій заставі встановлені статтею 95 ПК України, передбачають надання контролюючим органом доказів здійснення заходів щодо погашення податкового боргу шляхом стягнення коштів, які перебувають у власності платника податків, або відсутності таких коштів станом, зокрема на день звернення до суду із зазначеним позовом.

Колегія суддів у справі № 520/3516/19 зазначала, що суди першої та апеляційної інстанції дійшли обґрунтованого висновку, що не підлягають задоволенню вимоги контролюючого органу про надання дозволу на погашення решти суми податкового боргу, за рахунок майна, що перебуває в податковій заставі, оскільки контролюючим органом не було застосовано процедуру стягнення цієї суми податкового боргу з розрахункових рахунків відповідача,

Враховуючи наведені висновки Верховного суду, суд вважає, що надані платіжні інструкції, на які посилається контролюючий орган як на обставину відсутності грошових коштів на рахунках підприємства, складені 26.06.2023 та повернені банківською установою 11.07.2023, не є беззаперечним та достатнім доказом відсутності коштів на усіх рахунках платника податків у обслуговуючих його банках на час звернення із цим позовом до суду 20.01.2024.

Верховний Суд у рішенні від 23.03.2023 у справі № 520/15977/2020 зазначив, що процедура стягнення з платника податків податкового боргу за рахунок грошових коштів у судовому порядку передує виникненню права податкового органу на звернення до суду щодо надання дозволу на погашення боргу за рахунок майна, що перебуває у податковій заставі.

Однак, податковим органом не надано рішень суду, які набрали законної сили про стягнення з відповідача податкового боргу на суму 62 846,32 грн, що є безумовною підставою для можливості реалізації передбаченого законом права на продаж майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Наведені обставини свідчать, що податковим органом не доведено існування обов`язкових умов (обставин), наявність яких в своїй сукупності, зумовлює виникнення у контролюючого органу права на звернення до суду із позовом про надання дозволу на погашення податкового боргу за рахунок майна платника податків.

Крім того, податковим органом не надано доказів по вжиття заходів щодо стягнення з підприємства коштів у рахунок погашення податкового боргу, зокрема, за рахунок готівки, що належить такому платнику податків, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України та Порядком стягнення готівки, яка належить платникові податків, у рахунок погашення його податкового боргу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1244. На підставі викладеного у сукупності суд доходить висновку про необґрунтованість позовних вимог Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС та відсутність підстав для їх задоволення. Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

в и р і ш и в:

У задоволенні позовних вимог - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лиска І.Г.