Справа № 403/143/25
Суддя: Атаманова С. Ю.
Дата ухвалення: 2025-04-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №403/143/25 провадження № 2-а/403/7/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 квітня 2025 року с-ще Устинівка

Суддя Устинівського районного суду Кіровоградської області Атаманова С.Ю., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Головного управління Національної поліції в Кіровоградської області, третя особа: Кропивницьке районне управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності та закриття провадження в адміністративній справі,

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Проценко О.М. звернулась до суду із позовною заявою до відповідачів ОСОБА_2 , Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, третя особа: Кропивницьке районне управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області про: 1) скасування постанови серії ЕНА №3917671 від 23 січня 2025 року про притягнення його до адміністративної відповідальності у виді штрафу в розмірі 340 грн. 00 коп. за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КУпАП, та 2) закриття провадження в адміністративній справі.

Відповідно до ч.3 ст.3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Згідно положень п.3 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст.160, 161 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст.160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно положень ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Суддею встановлено, що до позовної заяви не було подано документа на підтвердження сплати ним судового збору або звільнення від його сплати з підстав, передбачених законом.

Одночасно з цим, в позовній заяві представником позивача викладене клопотання про звільнення його від сплати судового збору з огляду на те, що наразі він перебуває у скрутному матеріальному становищі, оскільки зовсім не має доходів, перебуває на утриманні дружини та в силу свого тяжкого матеріального стану не може оплатити судовий збір.

При вирішенні вказаного клопотання суддя приходить до висновку про відмову в його задоволенні з наступних підстав.

Згідно ч.2 ст.132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до правового висновку, викладеного в постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі №543/775/17, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Враховуючи необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно положень ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України «Про державний бюджет України на 2025 рік» (на дату звернення позивача до суду) прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 1 січня 2025 року був визначений у розмірі 3028 грн. 00 коп..

Таким чином, розмір судового збору, який підлягає сплаті на користь держави за подання до суду позовної заяви при оскарженні постанов у справах про адміністративне правопорушення, становить 605 грн. 60 коп. (0,2 х 3028 грн. 00 коп.).

Відповідно до ч.1 ст.8 Закону «Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З аналізу ст.8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в ст.5, або у справах із предметом спору, не охопленим ст.5, є правом, а не обовязком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення. Встановлений статтею 8 Закону України «Про судовий збір» перелік умов, за яких особа може бути звільнена від сплати судового збору, також є вичерпним (правовий висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений в постанові від 14 січня 2021 року у справі №0940/2276/18).

Отже, єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно ч.1 ст.9 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Натомість визначення судом майнового стану сторони є оціночним і залежить від доказів, якими обгрунтовується рівень її майнового стану та вичерпного переліку яких закон не містить.

З урахуванням викладеного, оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення Європейського судуз прав людини у справах: «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland») від 26 липня 2005 року; «Єдамскі та Єдамска проти Польщі» («Jedamski and Jedamska v. Poland») від 26 липня 2005 року).

На підтвердження майнового стану та неможливості сплати судового збору позивачем ОСОБА_1 до позовної заяви були додані копії: відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 28 лютого 2025 року про відсутність у нього доходів за період з січня 2024 року по грудень 2024 року та витяг з мобільного застосунку «Моя податкова».

Разом з тим, відсутність у позивача доходів, які підлягають відображенню, як таких, що підлягають оподаткуванню, не є достатньою обставиною на підтвердження його тяжкого матеріального становища, з огляду на неповідомлення позивачем, джерела отримання ним грошових коштів, за рахунок яких він не маючи постійної роботи і систематичного доходу (в тому числі, у виді заробітної плати), здійснює утримання транспортного засобу, що перебуває в його користуванні), та неможливості спрямування коштів, за рахунок яких такий транспортний засіб утримується, на сплату судового збору за звернення до суду.

Представником позивача також не надано доказів на підтвердження обставини неотримання позивачем пенсії за віком, оскільки, як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 є особою пенсійного віку.

Доказів належності позивача до осіб, що мають статус малозабезпечених, суду також надано не було.

З огляду на викладене, додані представником позивача Дорошенка С.М. до позовної заяви копії документів на підтвердження наявності підстав для звільнення його від сплати судового збору, не можуть свідчити про дійсний майновий стан позивача з огляду на ненадання до суду інших відомостей щодо наявності чи відсутності у нього майна та майнових прав (вкладів в банківських установах, нерухомого та рухомого майна, з якого отримується дохід, державної допомоги, отримання пенсії за віком, сукупного доходу родини, наявність утриманців тощо).

За вказаних обставин позивачем ОСОБА_1 не було доведено існування обєктивної неможливості сплати ним судового збору в сумі 605,60 грн. за подання до суду позовної заяви щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення.

Таким чином, позивачу ОСОБА_1 для виконання вимог ч.3 ст.161 КАС України необхідно сплатити судовий збір в розмірі 605 грн. 60 коп. за наступними реквізитами:

отримувач коштів: ГУК у Кіров.обл./тг.с-ще Устин/22030101;

код отримувача (ЄДРПОУ) 37918230;

банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.);

код банку (МФО): 899998;

рахунок: UA0011555

(судовий збір (Державна судова адміністрація України));

*;101; ___ (реєстраційний номер облікової картки платника податків або серії та номер паспорта громадянина України, якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття такого реєстраційного номера, повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України та має відповідні відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом ___ (ПІБ позивача), Устинівський районний суд Кіровоградської області); код класифікації доходів бюджету: 22030101

Оригінал платіжного документа додати до позовної заяви.

У разі звільнення позивача ОСОБА_1 від сплати судового збору відповідно до положень Закону України «Про судовий збір», роз`яснити позивачу необхідність зазначення ним даної інформації у поданій до суду заяві тадодати до заяви документ (ти), що підтверджує (ють) підстави звільнення його від сплати судового збору.

Щодо викладеного представником позиваач у поданій до суду позовній заяві клопотання про поновлення пропущеного строку на оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення, суддя приходить до наступного висновку.

Згідно положень ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ст.286 КУпАП позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

У поданій до суду позовній заяві представника позивача - адвокат Проценко О.М. вказує про те, що причиною пропуску позивачем ОСОБА_1 строку на подання даного позову є: отримання останнім постанови про накладення адміністративного стягнення 05 лютого 2025 року; звернення останнім до бюро безоплатної правової допомоги в м.Долинська наступного дня, після отримання зазначено постанови; та отримання ним довідки про доходи з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела доходів у Державній податків службі, яка була необхідна для вирішення питання про залучення для представництва його інтересів адвоката системи безоплатної вторинної правової допомоги лише в кінці лютого 2025 року.

Представником позивача до позовної заява була додана копія відомості про доходи з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору, вих.№1123-25-05815, датована 28 лютого 2025 року.

Разом з тим, з доданої представником позивача до позовної заяви копії заяви про надання безоплатної вторинної допомоги від 24 лютого 2025 року, вбачається наявність в переліку додатків до останньої довідки про доходи з податкової.

Отже, станом на 24 лютого 2025 року у позивача ОСОБА_1 вже була наявна відповідна довідка про його доходи, яка він додав до заяви про надання безоплатної вторинної допомоги від 24 лютого 2025 року.

Крім того, жодного належного письмового доказу на підтвердження дати звернення (06 лютого 2025 року) позивача з відповідною заявою до бюро безоплатної вторинної правової допомоги в м.Долинська до позовної заяви також додано не було.

Відповідно до правового висновку, викладеного в постанові Верховного Суду від 12 червня 2020 року у справі №686/28291/19, при вирішенні питання пропуску строку звернення з позовом до суду щодо оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення в сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, суди повинні з`ясувати дату отримання цієї постанови.

До поважних причин пропуску процесуальних строків відносяться обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій (правовий висновок Верховного Суду, викладений в постанові від 09 листопада 2020 року у справі №420/1813/19).

Відповідно до вимог ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Подання позовної заяви без дотримання вимог, встановлених ст.161 КАС України, є підставою для залишення позовної заяви без руху (ч.1 ст.169 КАС України).

Таким чином, позивачу ОСОБА_1 для виконання вимог ч.6 ст.161 КАС України з метою встановлення дати його звернення до бюро безоплатної правової допомоги 06 лютого 2025 року та вирішення судом питання про поважність причин пропуску строку для звернення до суду з адміністративним позовом, необхідно додати до заяви про поновлення вказаного процесуального строку письмові докази на підтвердження зазначених ним обставин, що обумовили його пропуск, зокрема: копію заяви або іншого документа на підтвердження дати звернення до центру з надання безоплатної правничої допомоги з метою вирішення питання про призначення йому адвоката для надання правової допомоги.

Відповідно до ч.ч.2, 3 ст.169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому ст.171 цього Кодексу.

З урахуванням викладеного, суддею в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначені недоліки позовної заяви та спосіб їх усунення.

Відповідно до приписів ч.2 ст.169 КАС України, з урахуванням характеру встановлених суддею недоліків позовної заяви, позивачу ОСОБА_1 необхідно встановити строк для їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення йому копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. ст.ст.80, 94, 160, 161, 169, 171, 241, 248, 256, 294 КАС України,-

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Головного управління Національної поліції в Кіровоградської області, третя особа: Кропивницьке районне управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності та закриття провадження в адміністративній справі - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення йому копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

В задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про звільнення його від сплати судового збору - відмовити.

Роз`яснити позивачу, що у разі виконання ним вимог ст.ст.160, 161 КАС України відповідно до ухвали суду у встановлений судом строк, позовна заява вважається поданою в день її первинного подання до суду та приймається до розгляду. Якщо позивачем не будуть усунуті недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, позовна заява повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя С.Ю.Атаманова