Справа № 320/1435/25
Суддя: Перепелиця А.М.
Дата ухвалення: 2025-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 квітня 2025 року № 320/1435/25

Київський окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Перепелиця А.М., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом приватного підприємства «Будпостач» до Черкаської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось приватне підприємство «Будпостач» (далі позивач) з позовом до Черкаської митниці (далі відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Черкаської митниці про визначення коду товару від 19.12.2024 №24UA8-КТ.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено про протиправність рішення Черкаської митниці від 19.12.2024 рішення щодо класифікації товарів №24UA8-КТ, яким класифікувано імпортовані ПП «Будпостач» портативні Bluetooth колонки моделей «GW-321 BL», «GW-481M-BL», «GW-311-BL», «GW-311-DB» як звуковідтворювальну апаратуру за кодом згідно з УКТЗЕД 8527 1300 00, що передбачає пільгову та повну ставку мита 25%, у результаті чого було збільшено митні платежі на суму 510 442,47 грн, що включають мито (426 056,88 грн) та ПДВ (84 385,59 грн). Наголошено, що правильність заявленого декларантом коду товару згідно з УКТЗЕД підтверджується висновком за результатами проведення товарознавчої судової експертизи від 22.11.2021 №02/11 2021, відповідно до якого за визначальними характеристиками товари - Портативні колонки моделей «GW-321-BL», «GW-481M-BL», «GW-311-BL», «GW-311-DB, виробник компанія «HUIZHOU JIEMEISI TECHNOLOGY CO., LTD (Китай) відповідають коду (товарній підкатегорії) класифікації згідно з вимогами УКТЗЕД. Позивач вважає, що при визначенні коду товару відповідачем порушено встановлені Законом України «Про Митний тариф України» від 19.10.2022 №2697-IX основні правила інтерпретації УКТЗЕД, відповідно до яких класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп, з огляду на те, що у товарній позиції 8527 не класифікується звуковідтворювальна апаратура, а класифікуються, враховуючи рівень 1 товарної позиції «- радіомовні приймачі, здатні функціонувати без зовнішнього джерела електроживлення», до того ж звуковідтворювальна апаратура класифікується у товарній позиції 8519.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 04.02.2025 відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено здійснювати розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого позов не визнано та зазначено, що за результатами аналізу митної декларації від 20.11.2024 №UA902080/2024/803911 (MRN №24UA11U7), а також комплекту документів, який був поданий ПП «Будпостач» для здійснення даного митного оформлення випливає очевидний висновок, що портативні Bluetooth колонки «GW-321-BL», «GW-481M-BL», «GW-311-BL», «GW-311-DB» та «GW-441 BL» поєднані в одному корпусі із звуковідтворювальною апаратурою без передавачів та мають вбудоване джерело електроживлення акумуляторні батареї та вбудовані гучномовці, обладнані пристроями для зчитування звуку з цифрових носіїв Micro SD карт пам`яті, USB-флеш носіїв, Bluetooth, FM-приймачем (арт.GW-441-BL без FM-приймача)» (опис товару у графі 31 митної декларації). Вказує, що ПП «Будпостач» задекларовано за кодом УКТ ЗЕД «Комплекти гучномовців, що вмонтовані в один корпус: інші» спираючись виключно на рішення у адміністративній справі 640/5547/22 та з ігноруванням вимог УКТ ЗЕД, оскільки відповідно до вимог УКТЗЕД в даній товарній підкатегорії класифікуються лише комплекти гучномовців, що вмонтовані в один корпус, та які призначені не для цивільної авіації. А апаратура для відтворення звуку з напівпровідникового носія (наприклад, Micro SD карти пам`яті, USB-флешки) згідно з УКТ ЗЕД розглядається в межах товарної підпозиції 851981. Окрім того, відповідно до пояснення до товарної позиції 8519 «Звукозаписувальна або звуковідтворювальна апаратура», а саме виключення (е): до цієї товарної позиції не включається апаратура для відтворення звуку, поєднана в одному корпусі з приймальною апаратурою для радіомовлення товарна позиція 8527 «Приймальна апаратура для радіомовлення, поєднана чи не поєднана в одному корпусі із звукозаписувальною або звуковідтворювальною апаратурою або з годинником». Тобто, як звуковідтворювальна апаратура, поєднана в одному корпусі з приймальною апаратурою для радіомовлення так і приймальна апаратура для радіомовлення поєднана в одному корпусі із звуковідтворювальною апаратурою розглядаються законодавцем як тотожні (рівнозначні) пристрої, які слід класифікувати в одній товарній позиції 8527. Відповідач вказує, за наслідками розгляду справи в аналогічних правовідносинах (справа №320/32976/23) судом було відмовлено в задоволенні позову ПП «Будпостач».

Разом з тим, відповідачем подано до суду клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Вказане клопотання обґрунтоване важливості даної категорії справ щодо формування єдиної правозастосовної практики, а також необхідністю повного та всебічного встановлення всіх обставин справи.

Надаючи оцінку наведеній позиції відповідача щодо порядку розгляду справи, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до частини першої статті 260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно з частиною четвертою статті 260 КАС України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

З контексту наведеної статті Кодексу вбачається, що суд повинен перевірити обґрунтованість заперечень відповідача щодо необхідності розгляду справи в судовому засіданні за участі сторін.

Пунктом 20 частини першої статті 4 КАС України встановлено, що адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Частиною другою статті 12 КАС України визначено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Проаналізувавши зміст мотивів представника відповідача, наведених у клопотанні, суд дійшов висновку про їх недостатню обґрунтованість, оскільки останній не навів переконливих доводів з приводу того, чому розглядуваний спір неможливо буде вирішити у порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі.

При цьому, жодне право учасника справи на висловлення своєї позиції не порушується, оскільки положення КАС України передбачають можливість викласти учасниками справи свою думку та надати відповідні докази шляхом надання відповіді на відзив, заперечень, відзиву, додаткових пояснень, доказів тощо.

Розглянувши та проаналізувавши наявні матеріали справи, враховуючи характер спірних правовідносин, предмет та підстави позову, склад учасників справи, суд не вбачає обґрунтованих підстав розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

12.04.2021 між ПП «Будпостач» (покупець) та компанією HUIZHOU JIEMEISI TECHNOLOGY CO.,LTD (Китай) (продавець) було укладено контракт №1351, відповідно до якого продавець виробляє та продає, а покупець приймає і оплачує портативні колонки, колонки, приладдя та запасні частини до них. Найменування (перелік), кількість, ціна за одиницю і загальна вартість товару, умови та строки поставки, вказуються у проформах-інвойсах та інвойсах, які є невід?ємною частиною даного Контракту.

24.02.2020, попередньо, для організації перевезення товарів до України позивач уклав з ТОВ «Мерск Україна Лтд» договір транспортного експедирування №UA00072711.

Також, 14.02.2022, для перевезення товарів позивач уклав з компанією «Maersk» (Данія) договір перевезення зовнішньоторговельних вантажів №UA00072649.

15.07.2024 продавець надав позивачу прайс-лист щодо ціни товарів на умовах поставки FOB порт YANTIAN в Китаї правил Інкотерме 2020.

19.07.2024 продавець надав позивачу комерційний інвойс №SH20240715 для оплати товарів за ціною 89 975,00 доларів США на умовах 100% передоплати, на умовах поставки FOB порт YANTIAN в Китаї правил Інкотерме 2020.

У комерційному інвойсі продавець зазначив країну походження товарів Китай, а також код товарів гармонійної системи (митний код) .

19.07.2024 позивач на підставі контракту від 12.04.2021 №1351 перерахував продавцю платіжним дорученням №484 кошти за товари в розмірі 17 995,00 доларів США.

30.08.2024 на підставі контракту від 12.04.2021 №1351 позивач платіжним дорученням №573 перерахував продавцю кошти за товари в розмірі 71 980,00 доларів США.

Загальна сума перерахованих коштів складає 89 975,00 доларів США та відповідає ціні товарів, зазначеній у комерційному інвойсі.

03.10.2024 продавець передав товари перевізнику для доставки з порту YANTIAN в Китаї до порту Гданськ у Польщі та одержав, як підтвердження передачі товарів, коносамент №APU061142.

28.10.2024 для оплати позивачем наданих транспортних та експедиційних послуг експедитор ТОВ «Мерск Україна Лтд» виписав рахунок фактуру №.

12.11.2024 для оплати позивачем наданих транспортних послуг перевізник компанія «Maersk» (Данія) виписав інвойс №.

13.11.2024 для підтвердження витрат на транспортування товарів експедитор ТОВ «Мерск Україна Лтд» виписав довідку про транспортні витрати №22.

Митними органами Європейського Союзу була оформлена транзитна декларація форми T1 №24PL322080NS082FJ9, як документ, що застосовується для товарів, які перетинають територію Євросоюзу транзитом як гарантія доставки товару до місця призначення. У декларації митні органи Європейського Союзу зазначили код товару 85182200.

Відповідно до залізничної накладної УМВС від 04.11.2024 № товари були доставлені з порту Гданьск у Польщі до ТОВ «Західний контейнерний термінал» у м. Тернополі, а згідно з автотранспортною накладною від 19.11.2024 №1958 товари були доставлені з м. Тернополя до Черкаської митниці.

18.11.2024 Тернопільська митниця оформила як документ контролю доставки товарів до Черкаської митниці транзитну митну декларацію форми T1 №24UA403070KDFKHZL1, у якій зазначила код товару 851822.

20.11.2024 позивач подав відповідачу митну декларацію №24UA11U7 для митного оформлення товарів. У графі 33 декларації зазначив код товару , який передбачає ставку мита 10% та заявив до сплати митні платежі: мито 389 359,01 грн., ПДВ 856 589,81 грн., всього на загальну суму 1 245 948,82 грн.

До митної декларації №24UA11U7 декларант додав передбачені статтею 53 МК України документи, які вказані у графі 44 митної декларації. Доказами надання документів є також відомості у картці відмови в прийнятті митної декларації та митному оформленні №UA902080/2024/000211, виписаної відповідачем, а саме:

- контракт від 12.04.2021 №1351, укладений між позивачем та компанією HUIZHOU JIEMEISI TECHNOLOGY CO.,LTD (Китай) з додатками; ??

- комерційний інвойс від 19.07.2024 №SH20240715; ??

- прайс-лист продавця від 15.07.2024 про ціну товару; ??

- платіжне дорученням від 19.07.2024 №484 про оплату товарів; ??

- платіжне дорученням від 30.08.2024 №573 про оплату товарів; ??

- договір транспортного експедирування від 24.02.2020 №UA00072711, укладений між позивачем та ТОВ «Мерск Україна ЛТД»; ??

- договір від 14.02.2022 №UA00072649 про перевезення товарів, укладений між позивачем та компанією Maersk A/S (Данія); ??

- коносамент від 03.10.2024 №APU061142; ??

- рахунок-фактуру ТОВ «Мерск Україна Лтд» від 28.10.2024 Nє для оплати позивачем експедиторських послуг при транспортуванні товарів; ??

- інвойс компанії Maersk A/S (Данія) від 12.11.2024 № для оплати послуг з перевезення товарів; ??

- довідку ТОВ «Мерск Україна Лтд» про транспортні витрати від 13.11.2024 №22; ?

- залізничну накладну УМВС від 04.11.2024 №; ??

- товарно-транспортну накладну CMR від 19.11.2024 №1958;

- лист продавця щодо основного використання портативних колонок; ??

- інструкції з експлуатації портативних колонок; ??

- презентації портативних колонок; ??

- рішення суду від 29.08.2022 у справі 640/5547/22 за позовом позивача щодо скасування рішення Черкаської митниці щодо класифікації ідентичних товарів; ??

- ухвала апеляційного суду від 07.12.2022 у справі 640/5547/22 про повернення апеляційної скарги Черкаської митниці; ??

- декларацію митної вартості.

20.11.2024 відповідач направив до декларанта електронне повідомлення №1076229, у якому зазначив, що « 3 метою становлення характеристик, визначальних для класифікації згідно з УКТ ЗЕД зазначеного товару ... наголошуємо на необхідності обов?язково надати додаткову достовірну техніко-технологічну документацію (у т.ч. від виробника): 1) Інструкцію по експлуатації кожної колонки; 2) Розширений опис роботи радіомодуля у складі кожної колонки (зокрема, зазначити діапазон хвиль який дозволяє прослуховувати радіомодуль, чи відображається якимось чином на колонці керування радіомодулем, наприклад, світловою індикацією чи на дисплеї колонки тощо); 3) Роз?яснення в якому режимі працюють колонки: «Моно» чи «HI-FI»?

21.11.2024 у відповідь на електронне повідомлення позивач направив до відповідача лист №M806-24, яким повідомив, що заявлені 20.11.2024 за митною декларацією №24U911U7 портативні колонки арт. GW-311-BL, apт. GW-311-DB, aрт. GW-441-BL, apт. GW-321-BL, apт. GW-481M-BL уже досліджувалися за запитом Черкаської митниці від 18.10.2021 у відомчій лабораторії Держмитслужби, за результатами якого було складено висновок від 28.10.2021 №-0401.

До листа позивач додав: лист виробника товарів від 21.11.2024; висновок СЛЕД Держмитслужби від 28.10.2021 №-0401; висновок за результатами проведення товарознавчої судової експертизи від 22.11.2021 №02/11 2021; інструкції з експлуатації.

21.11.2024 відповідач відібрав зразки товарів для проведення дослідження у відомчій Спеціалізованій лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби.

22.11.2024, для уникнення простою транспорту на час дослідження товарів, позивач заявив товари за тимчасовою митною декларацією №24UA38U0. При цьому, позивач виконав вимоги частини третьої статті 260 МК України про те, що для нарахування сум митних платежів за тимчасовою митною декларацією застосовується найбільша ставка митних платежів з тих, під яку може підпадати товар.

22.11.2024 Черкаська митниця направила запит у лабораторію Держмитслужби для проведення дослідження товарів.

03.12.2024 Спеціалізована лабораторія з питань експертизи та досліджень Держмитслужби склала висновок №-0403, згідно з яким: «надані на дослідження пристрої ідентифіковано як звуковідтворювальна апаратура (не відповідає стандартам Hi-Fi), поєднана в одному корпусі з приймальною апаратурою для радіомовлення (FM-приймачі УКХ діапазону), гучномовцями, пристроями для зчитування з Micro SD тa USB-флеш-накопичувачів, з можливістю відтворення зовнішнього аналогового аудіо сигналу, містить підсилювача звукових частот та здатна функціонувати без зовнішнього джерела електроживлення.

Надані на дослідження пристрої оснащені Bluetooth приймачами/передавачами для забезпечення обміну інформацією на всюди доступній радіочастоті для ближнього зв`язку.

Також, в наданих на дослідження пристроях присутня технологія TWS, що дозволяє за допомогою бездротового Bluetooth зв?язку з`єднати два однакових пристрої і використовувати їх для одночасного прослуховування музики в стерео режимі, в якому визначено, що надані на дослідження предмети ідентифіковано як мультимедійні акустичні системи. При цьому, у супровідному листі про направлення висновку у Черкаську митницю, як тему листа, зазначено «Про дослідження звуковідтворювальних пристроїв».

19.12.2024 Черкаська митниця прийняла рішення щодо класифікації товарів №24UA8-KT, яким класифікувала імпортовані ПП «Будпостач» товари портативні Bluetooth колонки моделей «GW-321 BL», «GW-481M-BL», «GW-311-BL», «GW-311-DB» як звуковідтворювальну апаратуру за кодом згідно з УКТЗЕД 8527 1300 00, що передбачає пільгову та повну ставку мита 25%. Проте, за визначеним кодом класифікується приймальна апаратура для радіомовлення.

19.12.2024 Черкаська митниця виписала картку відмови в прийнятті митної декларації та митному оформленні товарів №UA902080/2023/000211.

20.12.2024, з урахуванням визначеного відповідачем коду товару згідно з УКТЗЕД та назви товару, позивач на виконання вимог частини першої статті 261 МК України подав митному органу додаткову митну декларацію №24UA63U0, у якій заявив товари як звуковідтворювальну апаратуру, в результаті надмірно сплатив митні платежі на суму 510 442,47 грн, що включають мито (426 056,88 грн) та ПДВ (84 385,59 грн).

Не погоджуючись з рішенням митного органу про визначення коду товару від 19.12.2024 №24UA8-КТ, позивач звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд враховує таке.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що у справах щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, зокрема чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Засади митної справи, зокрема, правовий статус митних органів, митна територія та митний кордон України, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, митні режими та умови їх застосування, заборони та/або обмеження щодо ввезення в Україну, вивезення з України та переміщення через територію України транзитом окремих видів товарів, умови та порядок справляння митних платежів, митні пільги, визначаються Митним кодекс України (далі МК України) та іншими законами України.

Відповідно до частин першої та другої статті 67 МК України українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Згідно з частиною першою статті 68 МК України ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Положеннями частин першої п`ятої статті 69 Митного кодексу України визначено, що товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Для цілей класифікації товарів під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Для цілей класифікації товарів під товарами з ідентичними характеристиками розуміються товари, які мають однакові характерні для них ознаки (фізичні характеристики, хімічний склад, призначення та порядок застосування тощо) і відмінності між цими товарами не впливають на характеристики, визначальні для класифікації таких товарів за одним класифікаційним кодом згідно з УКТ ЗЕД.

Системний аналіз зазначених положень законодавства дає підстави для висновку про наявність у митного органу повноважень на здійснення контролю правильності класифікації товарів згідно УКТ ЗЕД, які подаються до митного оформлення, який здійснюється для підтвердження заявлених кодів товарів.

Процедура ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТЗЕД) визначена Порядком ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 №428 (далі по тексту Порядок №428), відповідно до пунктів 2 6 якого УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України», що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів.

УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації (далі - Гармонізована система) з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (далі - Комбінована номенклатура).

Функції з ведення УКТЗЕД здійснюються Держмитслужбою.

Для виконання функцій з ведення УКТЗЕД Держмитслужба має право: одержувати в установленому порядку від центральних органів виконавчої влади необхідну інформацію; залучати фахівців центральних органів виконавчої влади та наукових установ до роботи з ведення УКТЗЕД.

Пропозиції щодо внесення змін до УКТЗЕД у зв`язку із змінами, що вносяться Всесвітньою митною організацією до Гармонізованої системи, а також Європейським Союзом до Комбінованої номенклатури, надсилаються Держмитслужбою до Мінфіну для їх опрацювання та подання Мінекономіки з метою врахування під час підготовки пропозицій щодо внесення змін до Митного тарифу України.

Наказом Державної митної служби України від 14.07.2020 №256 затверджено Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - Пояснення до УКТЗЕД), в якому зазначено, що Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності див. на сайті Єдиного державного інформаційного веб-порталу Державної митної служби України.

Пояснення до УКТЗЕД є одним допоміжних робочих матеріалів, що запроваджуються в Україні з метою забезпечення однакової інтерпретації і застосування УКТЗЕД, містять тлумачення змісту позицій УКТЗЕД, терміни, короткі описи товарів і галузі можливого застосування цих товарів, класифікаційні ознаки та конкретні переліки товарів, що включені або виключені з тих чи інших товарних позицій, методи визначення різних характеристик товарів та іншу інформацію, як є необхідною для однозначного віднесення конкретного товару до певної товарної позиції УКТЗЕД.

Пояснення до УКТЗЕД складені на основі: пояснень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів 2017 року (Explanatory notes Harmonized commodity description and coding system. Sixth Edition (2017) World Customs Organization), розроблених Всесвітньою митною організацією (Радою митного співтовариства); консолідованих Пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (Official Journal of the European Union, С 119, Volume 62, 29 March 2019), розроблених Європейськими Співтовариствами (Європейським Союзом), в яких коди товарів актуалізовані відповідно до Комбінованої номенклатури ЄС 2017 року (Official Journal of the European Union, L 294, Volume 59, 28 October 2016) та складаються зі змін до Пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу, які були надруковані до 18 червня 2020 року в Official Journal of the European Union.

Пояснення до УКТЗЕД розроблені відповідно до 68 статті МК України та на виконання Порядку № 428 з метою забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТЗЕД.

Згідно з частиною першою статті 68 МК України ведення Пояснень до УКТЗЕД здійснюється Державною митною службою України.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про Митний тариф України» від 19.10.2022 №2697-IX (далі Закон №2697-IX) цим Законом встановлюється Митний тариф України (групи 01-49; групи 50-97).

Митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

У постанові від 10.12.2019 у справі №140/456/19 Верховний Суд зазначив таке:

«Товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД.

Номенклатура товарів визначається як за кодом УКТЗЕД так і за текстовим описом відповідних товарів та/або найменуванням. Класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп; для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються.

При вирішенні спорів даної категорії справ, необхідно враховувати, що відповідно до вимог частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, обов`язок доведення відповідних обставин у спорах між особою та суб`єктом владних повноважень покладається на суб`єкта владних повноважень.

Проте у разі надання контролюючим органом доказів, які свідчать, про порушення платником податків норм митного законодавства, платник податків має спростовувати ці доводи. Наведене випливає зі змісту частини першої частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно з якою кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення».

Як убачається з графи оскаржуваного рішення, заявлений позивачем товар за митною декларацією від 20.11.2024 №24UA11U7 є звуковідтворювальною апаратурою та у графі 33 визначено код УКТ ЗЕД .

Оскаржуване рішення прийнято з урахуванням Висновку Спеціалізованої лабораторії Держмитслужби від 03.12.2024 №-0403, складеного на підставі запиту Черкаської митниці про проведення дослідження (аналізу, експертизи) про призначення експертизи у справі про порушення митних правил від 22.11.2024 б/н (вих. від 22.11.2024 №7.27-1/15-02/7/4094).

Так, у висновку Спеціалізованої лабораторії Держмитслужби від 03.12.2024 Nє-0403 зазначено, що надані на дослідження пристрої ідентифіковано як звуковідтворювальна апаратура.

Відповідно до положень Закону №2697-IX до товарної позиції 8527 (перші чотири знаки) включаються товари: Приймальна апаратура для радіомовлення, поєднана чи не поєднана в одному корпусі із звукозаписувальною або звуковідтворювальною апаратурою або з годинником.

При цьому, код товару розміщений під рівнем 1 (під позиція з одним дефісом) та свідчить про те, що за визначеним кодом класифікуються «- радіомовні приймачі, здатні функціонувати без зовнішнього джерела електроживлення:».

З аналізу зазначеного вбачається, що в оскаржуваному рішенні відповідачем визначено назву товару як «звуковідтворювальну апаратуру», проте код визначено у товарній позиції 8527, у якій класифікуються «- радіомовні приймачі, здатні функціонувати без зовнішнього джерела електроживлення:».

Проте, суд звертає увагу, що звуковідтворювальна апаратура зазначена в окремій товарній позиції 8519, у якій класифікуються товари з назвою «Звукозаписувальна або звуковідтворювальна апаратура:», а ставка мита за вказаною позицією встановлена на рівні 10%, тобто такою, яка співпадає зі ставкою мита, визначеною декларантом.

Однак, незважаючи на наведені обставини та положення, відповідач в оскаржуваному рішенні застосував ставку мита на рівні 25%, що не відповідає передбаченим законодавством нормам та вимогам.

На переконання суду, відповідач при визначенні коду товару відповідач не дотримався основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, відповідно до яких класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп, з огляду на те, що у товарній позиції 8527 не класифікується звуковідтворювальна апаратура, а класифікуються, враховуючи рівень 1 товарної позиції «- радіомовні приймачі, здатні функціонувати без зовнішнього джерела електроживлення:», до того ж звуковідтворювальна апаратура класифікується у товарній позиції 8519.

Окрім того, суд враховує, що митними органами Європейського Союзу була оформлена транзитна декларація форми Т1 №24PL322080NS082FJ9, як документ, що застосовується для товарів, які перетинають територію Євросоюзу транзитом як гарантія доставки товару до місця призначення. У декларації митні органи Європейського Союзу зазначили код товару 85182200 (див. додаток 11).

Всесвітня митна організація (міжнародна міжурядова організація зі штаб-квартирою в Брюсселі) розробила міжнародну конвенцію з гармонізованої системи опису і кодування товарів, яка включає в себе біля 5000 товарних позицій, кожна з яких має шестизначний код, наданий згідно з чітко визначеними правилами, з метою досягнення єдиної класифікації товарів, яка використовується для розрахунку митних тарифів та ведення міжнародної митної статистики.

Указом Президента України від 17.05.2002 №466/2002 «Про приєднання України до Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів» Україна приєдналась до вказаної системи.

Відповідно до Статусу Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів, однією з договірних країн є Китай та Європейський Союз.

Відповідно до статті 67 МК України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

??Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Згідно з пунктом «а» статті 3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів, що є частиною національного законодавства України, договірна країна зобов`язується стосовно своєї номенклатури митних тарифів і статистичної номенклатури застосовувати основні правила класифікації для тлумачення Гармонізованої системи, а також усі примітки до розділів, груп і субпозицій і не змінювати обсяг розділів, груп, товарних позицій і субпозицій Гармонізованої системи.

Отже, товарна підпозиція товарної номенклатури ЗЕД Китаю та Європейського Союзу співпадає з товарною підпозицією товарної номенклатури Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, оскільки для класифікації товарів застосовуються одні і ті ж правила для тлумачення та встановлений єдиний обсяг розділів, груп, товарних позицій і субпозицій.

Таким чином, відомості у комерційному інвойсі від 19.07.2024 №SH20240715, у якому зазначено код товарів гармонійної системи (митний код) , а також відомості у транзитній декларації форми T1 №24PL322080NS082FJ9, оформленої митними органами Європейського Союзу, у якій зазначено код товару 85182200, свідчить про те, що ввезені товари класифікуються у товарній підпозиції згідно з УКТЗЕД 851822, а не 852713, як визначив у рішенні відповідач.

Разом з тим, судом встановлено, що 12.10.2021 згідно з цим же контрактом від 12.04.2021 №1351, позивач на підставі комерційного інвойсу від 31.07.2021 №SH20210414 імпортував в Україну ідентичні товари, що і в цій поставці, а саме: гучномовці вмонтовані в корпус у вигляді портативних колонок торгівельної марки GRUNHELM моделей GW-321-BL, GW-48 1M-BL GW-311-BL, GW-311-DB та GW-441-BL виробництва компанії HUIZHOU JIEMEISI TECHNOLOGY CO.,LTD (Китай).

Відповідачем 18.10.2021 було направлено у відомчу спеціалізовану лабораторію з питань експертизи та досліджень Держмитслужби зразки товарів для дослідження, внаслідок чого 28.10.2021 лабораторія надала висновок №-0401, відповідно до якого надані на дослідження предмети ідентифіковано як побутову приймальну апаратуру для радіомовлення, поєднану в одному корпусі із звуковідтворювального апаратурою. Можливість здійснення радіоприймання є визначальною для здійснення класифікації товарів.

Відповідачем 02.11.2021 прийнято рішення про визначення коду товару №KT-UA902000- 0005-2021, яким класифіковано імпортовані позивачем товари «портативні колонки моделей GW- 321-BL, GW-481M-BL GW-311-BL, GW-311-DB» як портативні колонки, що являють собою побутову приймальну апаратуру для радіомовлення, за кодом згідно з УКТЗЕД , що передбачає пільгову ставку мита 25%.

17.11.2021 позивач звернувся до атестованого судового експерта - товарознавця МЮ України Архіпова В.В. з проханням провести судову товарознавчу експертизу товару та надати висновок.

Перед експертом було поставлене питання: Яким визначальним характеристикам відповідають товари для їх класифікації згідно з вимогами УКТЗЕД та до якого коду згідно з УКТЗЕД відносяться портативні колонки «GW-321-BL», «GW-481M-BL», «GW-311-BL», «GW-311-DB», виробник компанія «HUIZHOU JIEMEISI TECHNOLOGY CO.,LTD (Китай).

Разом з листом експерту були направлені опломбовані зразки товару: портативні колонки «GW-321-BL», «GW-481M-BL», «GW-311-BL», «GW-311-DB», виробник компанія «HUIZHOU JIEMEISI TECHNOLOGY CO., LTD (Китай).

Згідно з Висновком за результатами проведення товарознавчої судової експертизи від 22.11.2021 №02/11-2021 за визначальними характеристиками товари - Портативні колонки моделей «GW-321-BL», «GW-481M-BL», «GW-311-BL», «GW-311-DB», які поєднані в одному корпусі із звуковідтворювальною апаратурою без передавачів та мають вбудоване джерело електроживлення «акумуляторні батареї» та вбудовані гучномовці, обладнані пристроями для зчитування звуку з цифрових носіїв Micro SD карт пам`яті, USB-флеш носіїв, Bluetooth, FM-приймачем; панелями керування з кнопками для управління колонкою, з мікрофоном або без нього, виробник компанія «HUIZHOU JIEMEISI TECHNOLOGY CO., LTD (Китай), за визначальними характеристиками відповідають коду (товарній підкатегорії) класифікації згідно з вимогами УКТЗЕД.

У висновку судовий експерт зазначив, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність згідно з статтею 384 Кримінального кодексу України за завідомо неправдивий висновок, здійснивши відповідний підпис.

Відповідно до статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема висновками експертів.

Згідно з частинами першою, шостою, сьомою статті 104 КАС України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду та експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має такі самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду.

Доказами того, що судовий експерт уповноважений визначати код товару згідно з УКТЗЕД та що такий висновок судової експертизи є доказом у справі підтверджується правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 24.11.2020 у справі №260/1358/18, відповідно до якої Суд вказав наступне:

«Щодо допустимості доказів в адміністративному судочинстві, експертне дослідження іншої установи, зроблене за заявою декларанта, може бути доказом визначальних характеристик товару для його класифікації згідно з УКТ ЗЕД нарівні з експертним дослідженням спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи його відокремленого підрозділу). Оцінка такого експертного дослідження, так само, як і експертного дослідження спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи його відокремленого підрозділу, здійснюється судом за правилами оцінки доказів, визначених статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України».

Водночас, згідно з правовою позицією, викладеною у постанови Верховного Суду від 19.01.2021 у справі №808/1432/16 суд вказав, що з огляду на правову рівність учасників процедур митного контролю експертні установи, призначені декларантом не можуть мати інші права та завдання, ніж експертні установи, призначені митним органом.

При цьому, відповідно до правової позиції викладеної у постанові Верховного Суду від 24.12.2020 у справі №806/4585/15 колегія суддів погодилася з позицією судів попередніх інстанцій щодо визнання безпідставним твердження відповідача, що при проведенні товарознавчої експертизи, експерт вийшов за межі своїх повноважень визначивши код товару згідно з УКТЗЕД, з огляду на те, що відповідно до пункту 1 розділу IV Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5 до основних завдань товарознавчої експертизи відноситься визначення характеристик об?єктів дослідження відповідно до вимог Українського класифікатора товарів зовнішньої економічної діяльності.

Разом з тим, суд враховує, що аналогічний спір щодо коду товарів «портативні колонки торгівельної марки GRUNHELM моделей GW-321-BL, GW-481M-BL, GW-311-BL, GW-311-DB» виробництва компанії HUIZHOU JIEMEISI TECHNOLOGY CO.,LTD (Китай) був предметом розгляду у справі №640/5547/22, у якій рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 29.08.2022, що набрало законної сили, визнано протиправним та скасовано рішення Черкаської митниці про визначення коду товару від 02.11.2021 №KT-UA-2021.

При цьому, хоч рішення про визначення коду товару від 02.11.2021 №КТ-UA-2021 було прийнято на підставі Закону України «Про Митний тариф України» від 04.06.2020 №674-ІX, а спірне рішення про визначення коду товару від 19.12.2024 №24UA8-КТ - на підставі Закону України «Про Митний тариф України» від 19.10.2022 №2697-ІX, товарні позиції 8518, 8519, 8527 Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) при зміні митного тарифу не змінювалися.

Відтак, враховуючи, що позивачем до митного органу надано усі необхідні документи для визначення митної вартості імпортованого товару, які цілком достатні для підтвердження кількісних та вартісних показників імпортованого товару, повноти і достовірності митної вартості товару, суд дійшов до висновку, що визначення коду товару на підставі оскаржуваного рішення є необґрунтованим.

Посилання у повідомленні відповідача на наявне рішення щодо класифікації товару від 25.07.2023 №23UA5-КТ, яке було предметом оскарження в межах справи №320/32976/23, суд вважає безпідставними, оскільки у рішенні щодо класифікації товару від 25.07.2023 №23UA5-КТ Черкаською митницею були класифіковані портативні колонки моделей GW-4239-BM та GW-818-BM, які не є ідентичними з колонками моделей GW-311-BL, apт. GW-311-DB, aрт. GW- 441-BL, apт. GW-321-BL, apт. GW-481M-BL, які класифіковані згідно з оскаржуваним рішенням у даній справі.

Підсумовуючи, суд вважає за необхідне вказати на те, що визначений декларантом код товару підтверджений наданими до митниці документами, а відтак рішення Черкаської митниці про визначення коду товару від 19.12.2024 №24UA8-КТ є протиправним та підлягає скасуванню.

За визначенням частини першої статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Достатніми, у розумінні частини першої статті 76 КАС України, є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

За змістом частини другої вищезазначеної правової норми процесуального закону, питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Разом з тим частина перша статті 77 КАС України покладає на кожну сторону обов`язок довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відтак, беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, суд дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Позивач сплатив судовий збір в сумі 7656,64 грн, тому ці витрати, з урахуванням положень статті 139 КАС України, враховуючи задоволення позову, слід присудити на користь позивача.

Керуючись статтями 2, 6-10, 19, 72-77, 90, 139, 143, 241-246, 250, 252, 255 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов приватного підприємства «Будпостач» до Рівненської митниці про визнання протиправним та скасування рішення задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Черкаської митниці про визначення коду товару від 19.12.2024 №24UA8-КТ.

Стягнути на користь приватного підприємства «Будпостач» (адреса: 02099, місто Київ, вулиця Бориспільська, будинок 9-Е, кімната 314, ) судовий збір в сумі 7656,64 грн (сім тисяч шістсот п`ятдесят шість гривень шістдесят чотири копійки) за рахунок бюджетних асигнувань Черкаської митниці (адреса: 18007, місто Черкаси, вулиця Остафія Дашковича, 76, ).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Перепелиця А.М.