Справа № 640/1910/20
Суддя: Пасечнік О.В.
Дата ухвалення: 2025-04-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 квітня 2025 р. № 640/1910/20

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Пасечнік О.В., розглянувши адмінстративну справу за позовом ОСОБА_1 до Міністерства закордонних справ України, третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача - Державна казначейська служба України, про визнання протиправними дій та бездіяльності, стягнення коштів на відшкодування моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Міністра закордонних справ України Клімкіна П.А., в якій просить суд:

- визнати протиправними та дискримінаційними дії та бездіяльність відповідача (а саме: систематичне порушення вимог Закону України «Про звернення громадян» та порядку розгляду звернень Закону України «Про запобігання корупції» та «Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні»), які порушили охоронювані законом права, свободи та інтереси ОСОБА_1 і спричинили їй моральну шкоду та матеріальні збитки в розмірі 177 970,40 грн. та 82017,11 дол. США;

- стягнути з ОСОБА_2 на користь позивача кошти на відшкодування моральної шкоди у розмірі 181 540,31 грн.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 06.02.2020 відмовлено у відкритті провадження.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 21.07.2020 вказану ухвалу скасовано та направлено справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 12.08.2020 по справі № 640/1910/20 відкрито провадження в адміністративній справі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 02.11.2020 по справі № 640/1910/20 прийнято заяву про зміну (доповнення) позовних вимог; замінено неналежного відповідача Міністра закордонних справ України Клімкіна Павла Анатолійовича на належного - Міністерство закордонних справ України; залучено до участі у справі Державну казначейську службу України, в якості третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача.

На виконання Закону України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» та відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 №399 до Харківського окружного адміністративного суду, згідно супровідного листа № 01-19/1430/25 від 31.01.2025 року передано 742 (сімсот сорок дві) судові справи згідно з актом приймання-передачі від 31.01.2025, зокрема адміністративну справу № 640/1910/20.

Відповідно до статті 31 КАС України здійснено повторний розподіл автоматизованою системою документообігу суду адміністративної справи.

Вказана адміністративна справа надійшла до провадження судді Харківського окружного адміністративного суду Пасечнік О.В.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 24.02.2025 прийнято до розгляду адміністративний позов ОСОБА_1 до Міністерства закордонних справ України, третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача - Державна казначейська служба України, про визнання протиправними дій та бездіяльності, стягнення коштів на відшкодування моральної шкоди.

Згідно ч. 13 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

суд зазначає, що зміст позовних вимог - це частина позову, яка, з одного боку, відображає вид судового захисту, а саме звернену до суду вимогу позивача щодо застосування конкретних способів захисту порушеного, оспорюваного чи невизнаного права; відповідно до змісту позовних вимог встановлюються межі судового розгляду і предмет доказування. З іншого боку, зміст позовних вимог складають матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, щодо яких суд повинен ухвалити рішення.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 22.02.2024 у справі №990/150/23 виклала такі висновки: «Звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, в тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

Оцінка предмета заявленого позову як наслідок наявності підстав для захисту порушеного права позивача, про яке ним зазначається в позовній заяві, здійснюється судом, на розгляд якого передано спір, крізь призму оцінки спірних правовідносин та обставин (юридичних фактів), якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги.».

Способи захисту прав та інтересів позивача у публічно-правовому спорі визначені у частині першій статті 5 КАС України, якою передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Згідно з частиною другою статті 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини, та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю; 7) тимчасову заборону (зупинення) окремих видів або всієї діяльності об`єднання громадян; 8) примусовий розпуск (ліквідацію) об`єднання громадян; 9) примусове видворення іноземця чи особи без громадянства за межі України.

Позовна заява містить вимогу про визнання протиправними, корупційними і дискримінаційними дії та бездіяльність Міністра закордонних справ України Клімкіна Павла Анатолійовича (а саме: систематичне порушення ним вимог Закону України «Про звернення громадян» та встановленого ним порядку розгляду звернень громадян і законів України «Про запобігання корупції» та «Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні»), які порушили охоронювані законом права, свободи та інтереси ОСОБА_1 і спричинили їй моральну шкоду та матеріальні збитки в розмірі 177970,40 грн. та 82017,11 дол. США, тобто, заявлено суть публічно-правового спору, однак не визначено спосіб захисту порушеного права (щодо зобов`язання вчинити певні дії, утриматися від вчинення певних дій тощо), що суперечить приписам статті 5 КАС України.

Отже, позивачу необхідно викласти зміст позовних вимог, що має узгоджуватись з приписами статті 5 КАС України.

По-друге, позивачем заявлено позовну вимогу про відшкодування моральної шкоди та матеріальні збитки в розмірі 177970,40 грн. та 82017,11 дол. США

Відповідно до пункту 3 частини 5 статті 160 КАС України, у позовній заяві зазначається ціна позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень.

В даному випадку, у позовній заяві позивач просить стягнути з відповідача завдану моральну шкоду та матеріальні збитки в розмірі 177970,40 грн. та 82017,11 дол. США

Разом із тим, обґрунтованого розрахунку суми відшкодування моральної шкоди та матеріальні збитки, яку просить стягнути позивач, у позовній заяві не наведено.

Згідно статті 56 Конституції України, кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

Шкода - це будь-яке знецінення блага, що охороняється правом, тому її поділяють на майнову і немайнову. Збитки - це грошова оцінка шкоди, що має місце у разі неможливості відшкодування шкоди в натурі.

Згідно постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" моральна шкода - втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. У позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, у чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується.

Загальні підходи до відшкодування моральної шкоди, завданої суб`єктом владних повноважень, сформульовані Верховним Судом у постанові від 10 квітня 2019 року у справі №464/3789/17, згідно яких адекватне відшкодування шкоди, зокрема й моральної, за порушення прав людини є одним із ефективних засобів юридичного захисту. Моральна шкода полягає у стражданні або приниженні, яких людина зазнала внаслідок протиправних дій. Страждання і приниження - емоції людини, змістом яких є біль, мука, тривога, страх, занепокоєння, стрес, розчарування, відчуття несправедливості, тривала невизначеність, інші негативні переживання. Порушення прав людини чи погане поводження із нею з боку суб`єктів владних повноважень завжди викликають негативні емоції. Проте, не всі негативні емоції досягають рівня страждання або приниження, які заподіюють моральну шкоду. Оцінка цього рівня залежить від усіх обставин справи, які свідчать про мотиви протиправних дій, їх інтенсивність, тривалість, повторюваність, фізичні або психологічні наслідки та, у деяких випадках, стать, вік та стан здоров`я потерпілого.

В порушення пункту 5 частини 5 статті 160 та частини 4 статті 161 КАС України позивачем у позовній заяві не зазначено викладу обставин, за яких він визначив розмір завданої моральної шкоди та матеріальні збитки в розмірі 177970,40 грн. та 82017,11 дол. США та відсутнє матеріальне підтвердження такої моральної шкоди, не розкрито її суть та не надано доказів її фактичного існування, матеріали позову не містять належних та допустимих доказів на підтвердження причинно-наслідкового зв`язку між стверджуваними душевними стражданнями і протиправністю прийнятого відповідачем рішення.

Окрім того, позивачем не зазначено, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, не наведено розрахунку суми відшкодування моральної шкоди.

Викладене зумовлює залишення позову без руху відповідно до ст. 169 КАС України з встановленням строку для усунення недоліків.

Згідно ч. 13 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Таким чином, усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно надати до суду уточнену позовну заяву, у якій необхідно привести позовні вимоги у відповідність до статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України; надання до суду обґрунтування позивачем заявленого розміру відшкодування моральної шкоди та матеріальних збитків в розмірі 177970,40 грн. та 82017,11 дол. США; матеріального підтвердження моральної шкоди з розкриттям її суті; надання доказів фактичного існування моральної шкоди.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства закордонних справ України, третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача - Державна казначейська служба України, про визнання протиправними дій та бездіяльності, стягнення коштів на відшкодування моральної шкоди - залишити без руху.

Надати позивачу термін - п`ять календарних днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання до суду уточненої позовної заяви, у якій необхідно привести позовні вимоги у відповідність до статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України; надання до суду обґрунтування позивачем заявленого розміру відшкодування моральної шкоди та матеріальних збитків в розмірі 177970,40 грн. та 82017,11 дол. США; матеріального підтвердження моральної шкоди з розкриттям її суті; надання доказів фактичного існування моральної шкоди.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява залишенню без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Пасечнік О.В.