Справа № 380/24730/24
Суддя: Мричко Наталія Іванівна
Дата ухвалення: 2025-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відмову в прийнятті до провадження заяви про збільшення позовних вимог

16 квітня 2025 року справа № 380/24730/24

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Мричко Н.І., розглянувши в м. Львові в письмовому порядку заяву позивача про зміну предмета позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії

встановив:

до Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_2 , місцезнаходження: АДРЕСА_2 ), в якій позивач просить:

- визнати протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо неналежного розгляду заяви ОСОБА_1 від 10.11. 2024 року про продовження строку дії відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_1 розглянути по суті заяву ОСОБА_1 про продовження строку дії відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації на підставі пункту 13 частини першої статті 23 Закону України Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію як особі, яка здійснює догляд за своєю матір`ю ОСОБА_2 , що згідно довідки до Акту МСЕК серія 12 ААВ № 741717 виданою Дрогобицькою міжрайонною медико-соціальною експертною комісією є особою з інвалідністю II групи.

Ухвалою від 16.12.2024 прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін.

09.04.2025 до суду надійшла заява позивача про зміну предмета позову, відповідно до якої позивач просить суд:

1. Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 з розгляду питань надання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації (код ЄДРПОУ: НОМЕР_2 , юридична адреса: АДРЕСА_2 ) щодо відмови у наданні ОСОБА_1 відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період на підставі абзацу тринадцятого частини першої статті 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію».

2. Зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 з розгляду питань надання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації (код ЄДРПОУ: НОМЕР_2 , юридична адреса: АДРЕСА_2 ) повторно розглянути заяву ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) про продовження строку дії відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, датовану 09.09.2024 року, яка стосується періоду після 10.11.2024 року, та прийняти рішення по суті з урахуванням правової оцінки, наданої судом у цьому рішенні.

3. Зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_1 (код ЄДРПОУ: НОМЕР_2 ) подати у 30-денний строк з дня набрання рішенням суду законної сили звіт про виконання цього судового рішення.Розглянувши клопотання позивача про збільшення позовних вимог, суд дійшов таких висновків.

Заява про зміну предмета позову обґрунтована тим, що після відкриття провадження у цій справі, ІНФОРМАЦІЯ_3 позивачу надіслано повідомлення про відмову у наданні відстрочки від призову за мобілізацією.

Вирішуючи заяву позивача про зміну предмета позову, суд виходив з такого.

Відповідно до частини першоїй статті 47 Кодексу адміністративного судочинства України (далі за текстом КАС України) встановлено, що позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

У постанові від 01.11.2021 року у справі № 405/3360/17 Верховний Суд вказав, що вже неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені КАС України.

Такий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 12.10.2023 у справі 320/15179/21.

Порівняльний аналіз предмету та підстав позову, який подано позивачем первісно за позовною заявою у цій справі, та за заявою про зміну предмету позову, дозволяє дійти висновку, що позивачем фактично заявлено нові позовні вимоги та нові підстави позову.

Так, у первісному позові, підставою для звернення до суду була бездіяльність відповідача щодо не розгляду заяви позивача про продовження строку відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації.

Відповідно, позивач просив суд визнати протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо неналежного розгляду заяви ОСОБА_1 від 10.11. 2024 року про продовження строку дії відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації та зобов`язати розглянути розглянути по суті таку заяву.

У заяві про зміну предмета позову від 09.04.2025 позивач вказує, що 04.02.2025 Комісією ІНФОРМАЦІЯ_1 з розгляду питань надання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації прийнято рішення у формі протоколу №67 щодо відмови у наданні ОСОБА_1 відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період на підставі абзацу тринадцятого частини першої статті 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію».

Відповідно, позивач просить визнати протиправним та скасувати означене рішення та зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 з розгляду питань надання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації повторно розглянути заяву ОСОБА_1 про продовження строку дії відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, датовану 09.09.2024 року, яка стосується періоду після 10.11.2024 року, та прийняти рішення по суті з урахуванням правової оцінки, наданої судом у цьому рішенні.

Суд відмічає, що заява позивача про зміну предмету позову фактично містить нову позовну вимогу немайнового характеру, що стосується обставин, які виникли пізніше спірних, а також, що характеризуються самостійним предметом спору та правовими підставами для звернення до суду, що вказує на одночасну зміну предмета та підстави позову, що адміністративно-процесуальним законом не допускається. У такому випадку позивач повинен звернутися до суду за захистом свої прав шляхом подання нового позову, а не шляхом зміни предмета позову у цій справі.

Крім цього, відповідно до частин другої та третьої статті 262 КАС України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін 16.12.2024, враховуючи викладене, заяву про зміну предмету позову направлено до суду поза межами тридцятиденного строку з дня відкриття провадження у справі.

На підставі викладеного, у прийнятті до провадження клопотання позивача про збільшення позовних вимог слід відмовити.

Керуючись статтями 47, 243, 248, 256, 294 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

відмовити у прийнятті до розгляду заяви позивача про зміну предмета позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання та окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу суду можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя Мричко Н.І.