Справа № 320/5502/24
Суддя: Кочанова П.В.
Дата ухвалення: 2025-04-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову в задоволенні клопотання

про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін

17 квітня 2025 року № 320/5502/24

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Кочанової П.В., розглянувши у письмовому провадженні клопотання відповідачів про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ПІВ Логістик» до Головного управління Державної податкової служби у Київській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю «ПІВ Логістик» звернулось до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної податкової служби у Київській області, Державної податкової служби України, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Київській області №9763374/45320195 від 20.10.2023 року про відмову в реєстрації податкової накладної №1 від 11.10.2023 р. в Єдиному реєстрі податкових накладних,

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Київській області №9981101/45320195 від 21.11.2023 року про відмову в реєстрації податкової закладної №3 від 16.10.2023 р. в Єдиному реєстрі податкових накладних,

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Київській області №9981096/45320195 від 21.11.2023 року про відмову в реєстрації податкової окладної №4 від 16.10.2023 р. в Єдиному реєстрі податкових накладних,

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Київській області №9981098/45320195 від 21.11.2023 року про відмову в реєстрації податкової накладної №6 від 26.10.2023 р. в Єдиному реєстрі податкових накладних,

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Київській області №9981099/45320195 від 21.11.2023 року про відмову в реєстрації податкової накладної №7 від 26.10.2023 р. в Єдиному реєстрі податкових накладних,

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Київській області №9981100/45320195 від 21.11.2023 року про відмову в реєстрації податкової накладної №8 від 26.10.2023 р. в Єдиному реєстрі податкових накладних,

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Київській області №9981097/45320195 від 21.11.2023 року про відмову в реєстрації податкової накладної №9 від 26.10.2023 р. в Єдиному реєстрі податкових накладних,

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні, подані Товариством з обмеженою відповідальністю «ПІВ Логістик» №1 від 11.10.2023 р., №3 від 16.10.2023 р., №4 від 16.10.2023 р., №6 від 2023 р., №7 від 26.10.2023 р., №8 від 26.10.2023 р., №9 від 26.10.2023 р. датами їх направлення.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 06 березня 2024 року позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 17 квітня 2025 року замінено відповідача у даній справі - Головне управління ДПС у Київській області (ідентифікаційний код 43141377) на його правонаступника - Головне управління ДПС у Київській області, як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України (ідентифікаційний код ВП 44096797; місцезнаходження: 03151, м. Київ, вул. Святослава Хороброго, 5-а).

Від представника відповідачів до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому останнім викладено клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін.

Розглянувши клопотання представника відповідача, суд не знайшов підстав для його задоволення з огляду на наступне.

За частинами першою-третьою статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні

У свою чергу, відповідно до частин першої, другої статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Як передбачено частиною четвертою статті 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частин п`ятої, сьомої статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Разом з тим, відповідно до частини шостої статті 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Суд зазначає, що відповідно до положень КАС України кожен з учасників справи має право ознайомлюватися з матеріалами справи, зокрема, і з аргументами іншої сторони та реагувати на них відповідно до вимог КАС України, надавати пояснення, наводити свої доводи та міркування.

Водночас суд звертає увагу і на ту обставину, що представником відповідача до суду поданий відзив на позов та додатки до нього, а заявлене представником клопотання не містить будь-якої інформації стосовно предмета спору, яка може бути надана сторонами лише у судовому засіданні за участі їх представників та не може бути надана із заявами по суті справи.

У цій справі предметом доказування є обставини щодо правомірності визначення митної вартості товару, імпортованого позивачем. Суд звертає увагу на те, що розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження (без виклику сторін) жодним чином не нівелює обов`язок суду всебічно та у повному обсязі дослідити всі обставини справи, надавши їм належну правову оцінку.

Практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Ахеп v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року «VarelaAssalinocontrelePortugal», заява №64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСГІЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Враховуючи предмет спору, характер спірних правовідносин, кількість учасників та категорію справи, а також беручи до уваги ту обставину, що дана справа не входить до переліку справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження (без виклику сторін), суд дійшов висновку про незначну складність цієї справи та можливість її розгляду у порядку спрощеного позовного провадження (без виклику сторін).

Таким чином, враховуючи викладене та з огляду на відсутність належних обґрунтувань на підтвердження заявленого клопотання відповідачів про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, суд вважає таке необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 12, 166, 243, 248, 262 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання про розгляд справи у судовому засідання з викликом сторін.

Копію ухвали направити сторонам по справі.

Ухвала набирає законної сили в порядку ст. 256 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кочанова П.В.