Справа № 620/12230/24
Суддя: Безименна Наталія Вікторівна
Дата ухвалення: 2025-04-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 квітня 2025 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді Безименної Н.В.

суддів Аліменка В.О. та Кучми А.Ю.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Чернігівській області на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 03 грудня 2024 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОФІРМА "КЛАДЬКІВКА" до Головного управління ДПС у Чернігівській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И Л А

Позивач звернувся до Чернігівського окружного адміністративного суду з позовом до ГУ ДПС у Чернігівській області, в якому просив визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення від 10.06.2024 №9230/ж10/25-01-07-00.

Рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду від 03 грудня 2024 року позов задоволено.

Не погодившись із вказаним рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити нове, яким в задоволенні позову відмовити. Вимоги апеляційної скарги обґрунтовані тим, що позивачем допущено порушення строків розрахунків за зовнішньоекономічним контрактом, внаслідок чого відповідачем правомірно винесено спірне податкове повідомлення-рішення.

Позивач відзив на апеляційну скаргу не подавав. В суді першої інстанції його позиція обґрунтовувалась наявністю форс-мажорних обставин, які є підставою для звільнення від відповідальності за Законом України «Про валюту і валютні операції» .

Відповідно до ч.1 ст.311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: 1) відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; 2) неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання; 3) подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Беручи до уваги, що в суді першої інстанції справа розглядалась в порядку спрощеного провадження, введення в України воєнного стану та враховуючи, що за наявними у справі матеріалами її може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів та з огляду на відсутність необхідності розглядати справу у судовому засіданні, керуючись приписами ст.311 КАС України, справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів доходить наступних висновків.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, в період з 23.04.2024 по 29.04.2024 посадовими особами відповідача проведено документальну позапланову невиїзну перевірку ТОВ «Агрофірма «Кладьківка», за результатами якої складено акт від 03.05.2024 №6406/Ж5/25-01-07-06-01, в якому зафіксовано порушення ч.2 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції», з урахуванням п.14 прим.2 Постанови Національного банку України від 24.02.2022 №18 щодо порушення строків надходження валютної виручки за контрактом від 25.08.2022 №25-08/22, укладеним з нерезиденотом Veles Agro sp. z о. (Польща), на суму 39747,00 ЄВРО на 155 днів (а.с.11-18).

На вказаний акт позивачем було подано заперечення, за результатами розгляду яких відповідач листом від 04.06.2024 №935/ж-15/25-01-07-06-05, яким висновки акту перевірки залишено без змін (а.с.24-34).

На підставі наведеного акту перевірки відповідачем було винесено податкове повідомлення-рішення від 10.06.2024 №9230/ж10/25-01-07-00, яким до позивача застосовано штрафні санкції в розмірі 728153,04 грн (а.с.9-11).

За наслідками оскарження вказаного податкового повідомлення-рішення в адміністративному порядку, рішенням ДПС України від 06.08.2024 №23878/6/99-00-06-01-02-06 спірне податкове повідомлення-рішення залишено без змін, а скаргу позивача - без задоволення (а.с.35-45).

Вважаючи наведене податкове повідомлення-рішення протиправним, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, дійшов висновку, що порушення позивачем граничних строків розрахунків протягом періоду, що підлягав перевірці контролюючим органом, вчинено внаслідок обставин непереборної сили, що виключає можливість застосування фінансової відповідальності.

За наслідками перегляду рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів виходить із наступного.

Спірні правовідносини, що склались між сторонами регулюються Конституцією України, Податковим кодексом України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), який регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, Законом України «Про валюту і валютні операції».

В силу вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.2 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» (далі - Закон №2473-VIII) у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.

Згідно з п.14 прим.2 Постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» (далі - Постанова №18) граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05.04.2022.

Пунктом 14 прим.3 Постанови №18 визначено, граничні строки розрахунків, зазначені в пункті 14-2 цієї постанови:

не поширюються на операцію з експорту, імпорту товарів (уключаючи незавершені розрахунки за операцією), сума якої (в еквіваленті за офіційним курсом гривні до іноземних валют, установленим Національним банком України на дату здійснення операції) є меншою, ніж розмір, передбачений статтею 20 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» (далі - незначна сума), крім дроблення операцій з експорту товарів або дроблення валютних операцій;

застосовуються з урахуванням установлених Національним банком України за поданням Кабінету Міністрів України відповідно до абзацу другого частини першої статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» винятків та (або) особливостей для окремих товарів та (або) галузей економіки.

Статтею 20 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» (із змінами і доповненнями) визначено порогові фінансові операції - фінансові операції є пороговими, якщо сума, на яку здійснюється кожна із них, дорівнює чи перевищує 400 тисяч гривень (для суб`єктів господарювання, які проводять лотереї та/або азартні ігри, - 55 тисяч гривень) або дорівнює чи перевищує суму в іноземній валюті, банківських металах, інших активах, еквівалентну за офіційним курсом гривні до іноземних валют і банківських металів 400 тисяч гривень на момент проведення фінансової операції (для суб`єктів господарювання, які проводять лотереї та/або азартні ігри, - 55 тисяч гривень).

В силу п.14 прим.4 Постанови №18 розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного в пункті 14-2 цієї постанови, з урахуванням вимог пункту 14-3 цієї постанови в повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 14-3 цієї постанови стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в банку в Україні.

Підпунктом 1 пункту 7 Інструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженою постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 №7 (далі - Інструкція №7) передбачено, що банк розпочинає відлік установлених Національним банком граничних строків розрахунків з дати оформлення МД типу ЕК-10 «Експорт», ЕК-11 «Реекспорт» на продукцію, що експортується (якщо продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню), або з дати підписання акта або іншого документа, що засвідчує поставку нерезиденту товару відповідно до умов експортного договору (якщо товар згідно із законодавством України не підлягає митному оформленню), - за операціями з експорту товарів.

Банк завершує здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків у разі експорту товару - після зарахування на поточний рахунок резидента в банку грошових коштів, що надійшли від нерезидента за товар (уключаючи кошти, переказані резидентом із власного рахунку, відкритого за кордоном, якщо розрахунки за експорт товару здійснювалися через рахунок резидента, відкритий за кордоном, та резидентом подано документи іноземного банку, які підтверджують зарахування коштів від нерезидента за товар), або від банку (резидента або нерезидента) за документарним акредитивом, відкритим на користь резидента за операцією з експорту товару, або в порядку, визначеному пунктом 16 2 розділу IV цієї Інструкції (пп.2 п.9 Інструкції №7).

Частиною 4 ст.13 Закону №2473-VIII встановлено, що за окремими операціями з експорту та імпорту товарів граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України, можуть бути подовжені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, шляхом видачі висновку.

Відповідно до ч.6 ст.13 Закону №2473-VIII у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин. Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

Нормами ч.3 ст.14 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» визначено, що Торгово-промислова палата України засвідчує форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), а також торговельні та портові звичаї, прийняті в Україні, за зверненнями суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб.

Згідно з п.1 ст.14-1 наведеного Закону Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю.

Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/ імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

Згідно з п.3.3 Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженого рішенням Президії Торгово-промислової палати України від 18.12.2014 №44, сертифікат (в певних договорах, законодавчих і нормативних актах згадується також як висновок, довідка, підтвердження) про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) (далі - сертифікат) - це документ, за затвердженими Президією ТПП України відповідними формами, який засвідчує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), виданий ТПП України або регіональною торгово-промисловою палатою згідно з чинним законодавством, умовами договору (контракту, угоди тощо) та цим Регламентом.

Розпорядженням Торгово-промислової палати України від 25.02.2022 №3 «Про процедуру засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) у період дії воєнного стану на території України» установлено, що тимчасово, на період воєнного стану на території України до припинення або скасування воєнного стану на території України, уповноважені регіональні торгово-промислові палати, мають право за зверненням суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб, засвідчувати форс-мажорні обставини з усіх питань, що належать до компетенції ТПП України, у тому числі передбачених пунктом 4.2 Регламенту засвідчення Торгово-промислового палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс мажорних обставин, який затверджено Рішенням Президії ТПП України від 18.12.2014 №44 (5) (із змінами та доповненнями).

Як вбачається з матеріалів справи, ТОВ «Агрофірма «Кладьківка» (податковий номер 44076922) в особі директора Мартинової Оксани Валеріївни уклало контракт від 25.08.2022 №25-08/22 з нерезидентом Veles Agro sp. z о. о. (ul. Aleja Bohaterow Wrzesnia 18/42 02-389 Warszawa Polska), в особі комерційного директора Jerzy Karpinski щодо продажу зерна пшениці 4 класу, країна походження товару - Україна. Загальна сума контракту визначається сумою рахунків та інвойсів, що підтверджують передачу товару від продавця покупцю. Валюта контракту - євро. На виконання умов експортного контракту від 25.08.2022 №25-08/22 ТОВ «АГРОФІРМА «КЛАДЬКІВКА» здійснило поставку зерна пшениці 4 класу в адресу нерезидента Veles Agro sp. z о. о. (ul. Aleja Bohaterow Wrzesnia 18/42 02-389 Warszawa Polska) згідно митної декларації ЕК 10 АА №22UA89U8 від 25.11.2022 на загальну суму 39 747,00 євро, що становить за офіційним курсом НБУ 1 513 231,88 грн. Граничний термін надходження валютної виручки за товар - 23.05.2023. Додатковою угодою від 14.04.2023 №б/н до контракту від 25.08.2022 №25-08/22 внесено зміни в розділ 12 «Юридичні адреси та банківські реквізити сторін», а саме змінено банківські реквізити продавця на наступні: АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» у м. Києві, МФО 380805, р/р № НОМЕР_1 (а.с.46-58).

Підставою для застосування до позивача штрафних санкцій спірним податковим повідомленням-рішенням, є висновки контролюючого органу, що оплата за товар на виконання контракту від 25.08.2022 №25-08/22 від нерезидента Veles Agro sp. z о. о. (Польща) надійшла на розрахунковий рахунок ТОВ «АГРОФІРМА «КЛАДЬКІВКА» № НОМЕР_1 в АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» у м. Києві, МФО 380805 в розмірі 39 747,00 євро згідно з платіжним документом від 25.10.2023 №179/692, що становить за офіційним курсом НБУ 1 546 520,0 грн. (Лист-уточнення від 24.10.2023 №90 від ТОВ «АГРОФІРМА «КЛАДЬКІВКА» до АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» по надходженню валютних коштів в сумі 70 439,00 євро 24.10.2023, про зарахування 39 747,00 євро як оплату за контрактом від 25.08.2022 №25-08/22 та 30 692, 00 євро як оплату за контрактом від 20.06.2022 №20-06/02). Станом на 22.04.2024 за контрактом від 25.08.2022 №25-08/22, укладеним з нерезидентом Veles Agro sp. z о. о. (Польща), згідно даних бухгалтерського обліку по рахунку 362 «Розрахунки з іноземними покупцями» розрахунки завершені. При цьому, до перевірки не надавались відомості щодо звернення до судових органів з позовною заявою до нерезидента Veles Agro sp. z о. о. (Польща) про стягнення боргу по контракту від 25.08.2022 №25-08/22, або висновок Міністерства економіки України щодо продовження строків розрахунків за контрактом від 25.08.2022 №25-08/22.

Разом з тим, позивачем до перевірки було надано Підтвердження від 12.03.2024 №PUIG/2024/SSZ/03/12/1, видане Польсько-Українською господарчою палатою, в якому зазначено наступне: «Відповідно до ст.5 п.п.5 Закону від 30 травня 1989 року (Законодавчий вісник 2019.579) про господарчі палати, на підставі заяви від фірми ТОВ «АГРОФІРМА «КЛАДЬКІВКА» від 25.02.2024 Польсько-українська господарча палата підтверджує, що події, що відбулися в діяльності українського підприємця - ТОВ «АГРОФІРМА «КЛАДЬКІВКА», які описані у заяві від 25.02.2024, заяві від фірм ТОВ VELES AGRO, ТОВ РТS від 23.02.2024 та у зв`язку зі страйком польських фермерів і частковим блокуванням перетину польсько-українського кордону для вантажних автомобілів носять ознаки форс-мажорних обставин, тобто ситуації, яка має значний негативний вплив і перешкоджає або унеможливлює належне виконання договорів та господарських зобов`язань. Ми вважаємо, що відповідно до належної комерційної практики, сторони, що співпрацюють, повинні брати до уваги проблеми, у яких жодним чином не завинила інша сторона і які не могли бути передбачені навіть при максимальній старанності іншої сторони договору» (а.с.61-62).

Колегія суддів зазначає, що вказаний сертифікат (підтвердження) містить відповідну інформацію про наявність форс-мажорних обставин, які мають значний негативний вплив і перешкоджають або унеможливлюють належному виконанню договорів та господарських зобов`язань.

Відповідний сертифікат (підтвердження) є належним та достатнім доказом існування форс-мажорних обставин у даному конкретному випадку, що не вимагає надання додаткових доказів та документів під час проведення перевірки або під час оскарження в судовому порядку її наслідків.

Суд першої інстанції вірно застосував висновки, викладені в постанові Верховного Суду від 22.05.2024 у справі №620/14203/23, відповідно до яких положення Закону України «Про валюту та валютні операції» не визначають жодним чином повноважень контролюючого органу на власний розсуд надавати оцінку висновку торгово-промислової палати щодо наявності форс-мажорних обставин, як і не покладає на суб`єкта господарювання обов`язок довести контролюючому органу наявність форс-мажорних обставин, а навпаки - вказується лише про необхідність надати довідку (сертифікат) про існування форс-мажорних обставин у конкретно визначеній господарській операції.

З огляду на викладені обставини, з урахуванням наведених норм права, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо відсутності правових підстав для притягнення позивача до відповідальності за порушення граничних строків розрахунків у сфері ЗЕД згідно із ч.2 ст.13 Закону №2473-VІІІ, а тому спірне податкове повідомлення-рішення не може бути визнане правомірним та підлягає скасуванню.

Інші доводи скаржників, викладені в апеляційних скаргах, висновків суду першої інстанції не спростовують. Колегія суддів звертає увагу на ті обставини, що відповідно до правил п.41 «Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень» обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

В п.30 Рішенні Європейського Суду з прав людини від 27 вересня 2001 року у справі «Hirvisaari v. Finland», зазначено, що рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Згідно з п.29 Рішення Європейського Суду з прав людини від 09 грудня 1994 року у справі «Ruiz Torija v. Spain» пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод не можна розуміти як такий, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін.

На підставі вищенаведеного, приймаючи до уваги, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, рішення суду ґрунтується на засадах верховенства права, є законним і обґрунтованим, висновки суду першої інстанції доводами апелянтів не спростовані, колегія суддів доходить висновку про відсутність підстав для його зміни або скасування.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження).

Керуючись ст.243, 272, 283 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Київській області - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 24 березня 2023 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Повний текст постанови складено 17 квітня 2025 року.

Суддя-доповідач Н.В.Безименна

Судді В.О.Аліменко

А.Ю.Кучма