Справа № 320/9581/23
Суддя: Єгорова Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2025-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/9581/23 Суддя (судді) першої інстанції: Войтович І. І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 квітня 2025 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Єгорової Н.М.,

суддів - Сорочка Є.О., Чаку Є.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 08 квітня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИЛА:

У квітні 2023 року позивач - ОСОБА_1 звернулась до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Національного агентства з питань запобігання корупції, яким просила визнати протиправним та скасувати наказ Національного агентства з питань запобігання корупції від 02 лютого 2023 року № 48-к/тр "Про оголошення зауваження ОСОБА_1 ".

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 08 квітня 2024 року відмовлено в задоволенні позову.

Не погодившись з таким рішенням, позивач подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що судом першої інстанції порушено норми матеріального права та процесуального права, неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи.

Апелянт наголосила, що судом першої інстанції не враховано численні грубі порушення з боку відповідача допущені у ході процедури дисциплінарного провадження відносно позивача, а також при оформленні відповідних документів.

Звернула увагу суду на те, що всупереч вимог Порядку здійснення дисциплінарного провадження матеріали дисциплінарної справи відносно позивача не містять протоколів дисциплінарної комісії про прийняте рішення щодо наявності у діях позивача дисциплінарного проступку та підстав для притягнення до дисциплінарної відповідальності, а також документів та матеріалів, що підтверджують факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку. Крім того, у подані щодо дисциплінарного провадження відносно позивача від 24 січня 2023 року не наведено фактів, що підтверджують вчинення нею дисциплінарного проступку, а зміст подання зводиться до цитування загальних функцій позивача.

Додатково зазначила про те, що оскаржуваний наказ від 02 лютого 2023 року №48-к/р не містить стислого викладу обставин справи щодо вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку та суті вчиненого позивачем порушення.

Також зазначила про те, що притягнення її до дисциплінарної відповідальності є безпідставним та пов`язане з упередженим ставленням керівництва.

Відповідач подав до суду відзив, відповідно до якого просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги, оскільки ОСОБА_1 безпідставно відмовилась від ознайомлення з дорученням керівника апарату, систематично ігнорувала вимоги інших доручень керівника апарату. Крім того, позивач перебуваючи у трудових відносинах з Національним агентством з питань запобігання корупції безпідставно та з надуманих підстав звинуватила керівника апарату у вчиненні корупційного правопорушення, що свідчить про те, що дії позивача суперечать етичним цінностям та принципам державної служби та є неприпустимими для державного службовця.

Звернув увагу суду на те, що позивач посилаючись на порушення відповідачем порядку здійснення дисциплінарного провадження не спростовує встановлені обставини вчиненого нею дисциплінарно проступку, водночас обраний захід дисциплінарного впливу застосовано відповідачем обґрунтовано, розсудливо та пропорційно, з урахуванням балансу між несприятливими наслідками та цілями, на досягнення яких він спрямований.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, наказом Національного агентства з питань запобігання корупції від 18 вересня 2018 року №730-к/тр ОСОБА_1 призначена на посаду головного спеціаліста відділу проведення повних перевірок Департаменту перевірки декларацій та моніторингу способу життя апарату Національного агентства (т. 1 а.с. 128).

Згідно з додатком 4 до Особової картки державного службовця "Відомості про надання відпусток" у період з 22 липня 2019 року по 10 січня 2022 року ОСОБА_1 перебувала у відпустці по догляду за дитиною до досягнення нею 3-річного віку (т. 1 а.с. 152).

Наказом Національного агентства з питань запобігання корупції від 28 лютого 2020 № 74/20 "Про упорядкування структури Національного агентства з питань запобігання корупції" ліквідовано Департамент перевірки декларацій та моніторингу способу життя, в якому працювала ОСОБА_1 у зв`язку з чим, посада яку обіймала остання підлягала скороченню.

11 січня 2022 року ОСОБА_1 приступила до виконання службових обов`язків.

Згідно з Дорученням керівника апарату Національного агентства з питань запобігання корупції від 13 січня 2022 року №100/5/22 ОСОБА_1 доручено у період 13 січня 2022 року по 13 лютого 2022 року здійснювати перевірку факту подання декларацій шляхом пошуку та перегляду інформації в публічній частині Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, на офіційному вебсайті Національного агентства, підготовку проєктів документів та доповідати щоп`ятниці керівнику апарату Національного агентства про результати роботи з виконання завдань, зазначених у п. 1 цього доручення (п. 1 та 2 Доручення). З вказаним дорученням позивач ознайомлена 13 січня 2022 року, що підтверджується відповідним підписом (т. 1 а.с. 162-163).

Також Дорученням керівника апарату Національного агентства з питань запобігання корупції від 14 лютого 2022 року №100/26/22 ОСОБА_1 доручено ознайомитися з наказом Національного агентства з питань запобігання корупції від 23 липня 2021 року №449/21, роз`ясненнями Національного агентства від 29 грудня 2021 року №11, відповідями на найбільш поширені технічні питання, які виникають при роботі з Єдиним державним реєстром декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядуванням (Реєстром декларацій) у зовнішній базі знать Національного агентства та у період з 15 лютого 2022 року по 15 березня 2022 року опрацювати листи, які надходять на електронну поштову скриньку , та повідомлень в чат Реєстру декларацій. Доповідати щоп`ятниці керівникові апарату Національного агентства про результати роботи з виконання завдань, зазначених у п. 1 цього доручення (п. 2 та п. 3 Доручення). З вказаним дорученням позивач ознайомлена 15 лютого 2022 року, що підтверджується відповідним підписом (т. 1 а.с. 165-166).

Наказами Національного агентства з питань запобігання корупції від 25 лютого 2022 року №90-к/тр та від 31 серпня 2022 року №638-к/тр оголошено простій з 25 лютого 2022 року, зокрема позивача (т. 1 а.с. 156-157, 158-159).

Наказом Національного агентства з питань запобігання корупції від 27 жовтня 2022 року №765-к/тр припинено з 01 листопада 2022 року простій оголошений наказом від 31 серпня 2022 року №638-к/тр та наказано ОСОБА_1 стати до роботи з 01 листопада 2022 року (т. 1 а.с. 160).

Національне агентство з питань запобігання корупції листом від 07 жовтня 2022 року №100-12/21643-22 ОСОБА_1 повідомлено про скорочення займаної посади та наступне звільнення, водночас жодних вакантних посади не запропоновано.

Як вбачається з матеріалів справи позивач з 31 жовтня 2022 року по 10 листопада 2022 року та з 14 листопада 2022 року по 12 грудня 2022 року перебувала на лікарняному (т. 1 а.с. 161).

Дорученням керівника апарату Національного агентства з питань запобігання корупції від 01 листопада 2022 року №100/49/22 доручено ОСОБА_1 з 01 листопада 2022 року по 30 листопада 2022 року забезпечити щодня оформлення не менше ніж 12 справ за один робочий день, починаючи з 01 листопада 2022 року. Під час оформлення справ здійснювати: поаркушну нумерацію справи, у разі необхідності шляхом закреслення старих номерів аркушів та написання нових номерів перенумерацію; складання та оформлення опису справ перевірок; написання на обкладинці (титульному аркуші) назви фонду, структурної частини, заголовка справи, крайніх дат, кількості аркушів справи; складення аркуша-засвідчувача. Доповідати щоп`ятниці керівникові апарату Національного агентства з питань запобігання корупції про результати роботи з оформлення справ. З вказаним дорученням позивач ознайомлена 11 листопада 2022 року, що підтверджується відповідним підписом (т. 1 а.с. 167-168).

Дорученням керівника апарату Національного агентства з питань запобігання корупції від 13 грудня 2022 року №100/56/22 доручено ОСОБА_1 з 13 грудня 2022 року по 13 січня 2023 року забезпечити щоденно оформлення не менше 12 справ за один робочий день, починаючи з 13 грудня 2022 року. Під час оформлення справ здійснювати: формування справ за хронологічним принципом; написання на обкладинці (титульному аркуші) назви установи, структурного підрозділу, заголовка справи, крайніх дат, строків зберігання та номерів статей за Переліком типових документів, що створюються під час діяльності державних органів та органів місцевого самоврядування, інших установ, підприємств та організацій, із зазначенням строків зберігання документів. Доповідати щоп`ятниці керівнику апарату Національного агентства з питань запобігання корупції про результати роботи з оформлення справ.

Керівникові відділу контролю та підтримки електронного документообігу Управління документообігу та контролю Г. Балковено доручено забезпечити контроль за оформленням справ головним спеціалістом відділу проведення повних перевірок Департаменту перевірки декларацій та моніторингу способу життя ОСОБА_1 з терміном: з 13 грудня 2022 року по 13 січня 2023 року (п. 5 Доручення) (т. 1 а.с. 170-171).

Відповідно до акту про відмову ОСОБА_1 розписатися про ознайомлення з дорученням керівника апарату та його виконанням від 13 грудня 2022 року працівник апарату Національного агентства з питань запобігання корупції ОСОБА_1., головний спеціаліст відділу проведення повних перевірок Департаменту перевірки декларацій та моніторингу способу життя 13 грудня 2022 року о 14 год. 50 хв. категорично відмовилась розписатися про ознайомлення з дорученням керівника апарату Національного агентства з питань запобігання корупції від 13 грудня 2022 року №100/56/22 та повідомила, що не буде його виконувати, оскільки не вважає керівника апарату Національного агентства з питань запобігання корупції Хохича І.М. своїм керівником (т. 1 а.с. 172).

13 грудня 2022 року позивачем подано заяву голові Національного агентства з питань запобігання корупції (зареєстрована 14 грудня 2022 року №О-400/0-22), в якій зазначено про те, що за наслідками скорочення її посади, їй не було своєчасно запропоновано жодної вакантної посади та не повідомлено про відсутність можливості запропонувати відповідні посади, натомість їй пропонують ознайомлюватись із Дорученням керівника апарату про виконання обов`язків в Управлінні документообігу та контролю. Також ОСОБА_2 вказала, що виконання даного Доручення суперечить вимогам законодавства та посилаючись на ч. 4 ст. 9 Закону України "Про запобігання корупції", повідомила про видання завідомо неправомірного керівником апарату Доручення від 01 листопада 2022 року №100/49/22 та від 13 грудня 2022 року (номер їй невідомий) про виконання обов`язків, що свідчить про вчинення корупційного правопорушення та просила виконати вимоги визначені абз. 2 та 3 ч. 3 ст. 87 Закону України "Про запобігання корупції" та надати відповідь.

20 грудня 2022 року керівник Управління внутрішнього контролю Р. Норець звернувся до голови Національного агентства з питань запобігання корупції з доповідною запискою, якою повідомив про те, що 13 грудня 2022 року ОСОБА_1 відмовилась від виконання доручення керівника апарату Національного агентства з питань запобігання корупції від 13 грудня 2022 року №100/56/22 та визначених ним завдань у зв`язку з чим складено акт про відмову ОСОБА_1 розписатися про ознайомлення з дорученням керівника апарату та його виконання. Крім того, 14 грудня 2022 року до Національного агентства з питань запобігання корупції надійшла заява ОСОБА_1 адресована голові про відмову виконувати доручення, у якому заявниця наполягала, що керівник апарату Хохич І.М. як інша особа неправомірно втручається в її діяльність як працівника антикорупційного органу чим вчиняє корупційне правопорушення. Також запропоновано відповідно до ч. 1 ст. 65, ч. 2 ст. 68 Закону України "Про державну службу", п. 2, 3 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 04 грудня 2019 року № 1039 порушити стосовно головного спеціаліста відділу проведення повних перевірок Департаменту перевірки декларацій та моніторингу способу життя ОСОБА_1 дисциплінарне провадження за фактом порушення присяги державного службовця; на підставі ч.ч. 1, 3 ст. 72 Закону України "Про державну службу" відсторонити ОСОБА_1 від виконання посадових обов`язків на час проведення дисциплінарного провадження; на підставі ст. 31 Закону України "Про запобігання корупції" керівника апарату Національного агентства Хохича І.М. обмежити в доступі до інформації по дисциплінарному провадженню (и. а.с. 104-106).

Наказом Національного агентства з питань запобігання корупції від 21 грудня 2022 року №863-к/тр порушено на підставі доповідної записки керівника Управління внутрішнього контролю від 20 грудня 2022 року дисциплінарне провадження стосовно головного спеціаліста відділу проведення повних перевірок Департаменту перевірки декларацій та моніторингу способу життя ОСОБА_1 , відсторонено останню від виконання посадових обов`язків на час здійснення дисциплінарного провадження, визначено строк здійснення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 45 календарних днів, утворено Дисциплінарну комісію з розгляду дисциплінарних справ для здійснення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 та затверджено склад Дисциплінарної комісії (т. 1 а.с. 101-103).

Відповідно до протоколу засідання Дисциплінарної комісії для здійснення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 від 18 січня 2023 року, вирішено надати пропозицію суб`єкту призначення застосувати до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження (т. 2 а.с. 137-143).

25 січня 2023 року дисциплінарна комісія внесла голові Національного агентства з питань запобігання корупції подання від 24 січня 2023 року (разом з матеріалами дисциплінарної справи), яким запропонова застосувати до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді "Зауваження" (т. 1 а.с. 41-52).

Головою Національного агентства з питань запобігання корупції, відповідно до пп. 3, 10 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про запобігання корупції", п. 2 ч. 2 ст. 65, п. 1 ч. 1 ст. 66, ст. 77 Закону України "Про державну службу", прийнято наказ від 02 лютого 2023 року №48-к/тр, яким оголошено зауваження ОСОБА_1 , головному спеціалісту відділу проведення повних перевірок Департаменту перевірки декларацій та моніторингу способу життя апарату Національного агентства з питань запобігання корупції, за порушення правил етичної поведінки державних службовців на підставі подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ для здійснення дисциплінарного провадження від 24 січня 2023 року (т. 1 а.с. 38).

Вважаючи протиправним наказ Національного агентства з питань запобігання корупції від 02 лютого 2023 року № 48-к/тр позивач звернулась до суду з позовом.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що в ході дисциплінарного провадження встановлено вчинення позивачем умисно дисциплінарного правопорушення у вигляді порушення правил етичної поведінки, а саме, неетичного поводження 13 грудня 2022 року під час ознайомлення із Дорученням керівника апарату від 13 грудня 2022 року №100/56/22, відмови від ознайомлення із Дорученням та його виконання, публічного вираження своєї позицію відносно керівника апарату, поданя заяви 13 грудня 2022 року (зареєстрована 14 грудня 2022 року) щодо наявності ознак корупційного діяння з боку керівника апарату, при цьому не вимагаючи письмового підтвердження Доручення, про протиправність Доручення керівника вищого рівня не повідомила, не виконала належним чином п. 4 згаданого Доручення, а саме не доповідала про результати виконання Доручення керівнику апарату Національного агентства.

Надаючи правову оцінку обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідності до ч. 4 ст. 9 Закону України "Про запобігання корупції" від 14 жовтня 2014 року №1700-VII забороняється втручання державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, політичних партій, громадських об`єднань, інших осіб в діяльність Національного агентства з виконання покладених на нього обов`язків.

Будь-які письмові чи усні вказівки, вимоги, доручення тощо, спрямовані до Національного агентства чи його працівників, що стосуються повноважень Національного агентства, але не передбачені законодавством України, є неправомірними та не повинні виконуватися. У разі отримання такої вказівки, вимоги, доручення тощо працівник Національного агентства невідкладно інформує про це в письмовій формі Голову Національного агентства.

Згідно з ч. 2 ст. 10 Закону України "Про запобігання корупції" працівниками апарату Національного агентства та його територіальних органів є державні службовці, а також інші працівники, які виконують функції з обслуговування.

Згідно з ст. 1 Закону України "Про державну службу" від 10 грудня 2015 року №889-VIII державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави. Державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Частиною 1 ст. 4 Закону України "Про державну службу" визначено, що державна служба здійснюється з дотриманням таких принципів, зокрема:

верховенства права - забезпечення пріоритету прав і свобод людини і громадянина відповідно до Конституції України, що визначають зміст та спрямованість діяльності державного службовця під час виконання завдань і функцій держави (п. 1);

законності - обов`язок державного службовця діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (п. 2);

професіоналізму - компетентне, об`єктивне і неупереджене виконання посадових обов`язків, постійне підвищення державним службовцем рівня своєї професійної компетентності, вільне володіння державною мовою і, за потреби, регіональною мовою або мовою національних меншин, визначеною відповідно до закону (п. 3);

доброчесності - спрямованість дій державного службовця на захист публічних інтересів та відмова державного службовця від превалювання приватного інтересу під час здійснення наданих йому повноважень (п. 5);

ефективності - раціональне і результативне використання ресурсів для досягнення цілей державної політики (п. 6).

Частиною 1 ст. 8 Закону України "Про державну службу" установлено, що державний службовець зобов`язаний, зокрема: дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки; виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню.

Згідно з ч. 3 ст. 21 Закону України "Про державну службу" особа, яка вступає на посаду державної служби вперше, набуває статусу державного службовця з дня публічного складення нею Присяги державного службовця, а особа, яка призначається на посаду державної служби повторно, - з дня призначення на посаду.

Статтею 9 Закону України "Про державну службу" визначено, що державний службовець під час виконання посадових обов`язків діє у межах повноважень, визначених законом, і підпорядковується своєму безпосередньому керівнику або особі, яка виконує його обов`язки, чи особі, визначеній у контракті про проходження державної служби (у разі укладення) (ч. 1).

Державний службовець зобов`язаний виконувати накази (розпорядження), доручення керівника, видані в межах його повноважень, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті (ч. 2).

Наказ (розпорядження), доручення має містити конкретне завдання, інформацію про його предмет, мету, строк виконання та особу, відповідальну за виконання.

Наказ (розпорядження) має бути письмовим, а доручення може бути письмовим або усним (ч. 3).

Якщо державний службовець отримав наказ (розпорядження), доручення не від безпосереднього керівника, а від керівника вищого рівня, він зобов`язаний повідомити про це безпосереднього керівника (ч. 4).

Наказ (розпорядження), доручення може бути скасовано керівником, який його видав, а також керівником вищого рівня або органом вищого рівня (ч. 5).

Державний службовець у разі виникнення у нього сумніву щодо законності виданого керівником наказу (розпорядження), доручення повинен вимагати його письмового підтвердження, після отримання якого зобов`язаний виконати такий наказ (розпорядження), доручення. Одночасно з виконанням такого наказу (розпорядження), доручення державний службовець зобов`язаний у письмовій формі повідомити про нього керівника вищого рівня або орган вищого рівня. У такому разі державний службовець звільняється від відповідальності за виконання зазначеного наказу (розпорядження), доручення, якщо його буде визнано незаконним у встановленому законом порядку, крім випадків виконання явно злочинного наказу (розпорядження), доручення (ч. 6).

Керівник у разі отримання вимоги державного службовця про надання письмового підтвердження наказу (розпорядження), доручення зобов`язаний письмово підтвердити або скасувати відповідний наказ (розпорядження), доручення в одноденний строк.

У разі неотримання письмового підтвердження у зазначений строк наказ (розпорядження), доручення вважається скасованим (ч. 8).

Згідно з ч. 1 ст. 38 Закону України "Про запобігання корупції" особи, зазначені у пункті 1, підпункті "а" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, під час виконання своїх службових повноважень зобов`язані неухильно додержуватися вимог закону та загальновизнаних етичних норм поведінки, бути ввічливими у стосунках з громадянами, керівниками, колегами і підлеглими.

Частиною 1 ст. 64 Закону України "Про державну службу" визначено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Згідно з ч. 1 ст. 65 Закону України "Про державну службу" підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Частиною 2 ст. 65 Закону України "Про державну службу" визначено, що дисциплінарними проступками є зокрема: порушення правил етичної поведінки державних службовців; (п. 2).

Відповідно до ч. 1 ст. 66 Закону України "Про державну службу" до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Відповідно до ч. 1 ст. 67 Закону України "Про державну службу" дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Згідно з ч. 2 ст. 67 Закону України "Про державну службу" обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є:

1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку;

2) попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень;

3) високі показники виконання службових завдань;

4) вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди;

5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність;

6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Відповідно до ч. 4 ст. 67 Закону України "Про державну службу" обставинами, що обтяжують відповідальність державного службовця, є:

1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного сп`яніння або у стані, викликаному вживанням наркотичних або токсичних засобів;

2) вчинення дисциплінарного проступку повторно, до зняття в установленому порядку попереднього стягнення;

3) вчинення проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого державного службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення щодо нього;

4) вчинення проступку умисно з мотивів неповаги до держави і суспільства, прав і свобод людини, окремих соціальних груп;

5) настання тяжких наслідків або заподіяння збитків внаслідок вчинення дисциплінарного проступку.

Статтею 69 Закону України "Про державну службу" встановлено, що для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія) (ч. 1).

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення (ч. 10).

Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку (ч. 11).

Згідно з ч. 2 ст. 74 Закону України "Про державну службу" передбачено, що дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.

Відповідно до ст. 77 Закону України "Про державну службу" рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення (ч. 1).

У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення (ч. 2).

Як встановлено судом першої інстанції дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження накладено на позивача за порушення правил етичної поведінки державних службовців на підставі подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ для здійснення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 від 24 січня 2023 року.

В обґрунтування апеляційної скарги позивач зазначила про те, що судом першої інстанції не враховано грубі порушення з боку відповідача, допущені у ході процедури дисциплінарного провадження відносне неї, а також оформленні відповідних документів, а саме всупереч п. 22, 33 та 34 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 04 грудня 2019 року №1039, матеріали дисциплінарного провадження не містять протоколів дисциплінарної комісії про прийняте рішення щодо наявності в діях позивача дисциплінарного проступку та підстав для притягнення до дисциплінарної відповідальності, документів і матеріалів, що підтверджують факт вчинення дисциплінарного проступку.

Також апелянт звернула увагу, що оскаржуваний наказ від 02 лютого 2023 року №48-к/р в порушення ст. 77 Закону України "Про державну службу" не містить стислого викладу обставин справи щодо вчинення нею дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 22 Порядку здійснення дисциплінарного провадження рішення Комісії, дисциплінарної комісії оформляється протоколом.

У разі проведення засідання Комісії, дисциплінарної комісії дистанційно в режимі відеоконференції рішення Комісії, дисциплінарної комісії може оформлюватися протоколом в електронній формі, який підписується присутніми на засіданні членами Комісії, дисциплінарної комісії із накладенням кваліфікованого електронного підпису з дотриманням вимог законодавства у сфері захисту інформації.

У протоколі зазначаються прізвище та ініціали головуючого на засіданні Комісії, голови і секретаря дисциплінарної комісії, присутніх на засіданні членів Комісії, дисциплінарної комісії, експертів (фахівців) у відповідній сфері та/або з відповідних питань, представників державних органів (у разі їх залучення), місце, дата та спосіб проведення засідання, час початку і закінчення засідання, порядок денний, результати розгляду порядку денного, результати голосування за кожним пунктом порядку денного, прийняті рішення.

Згідно з п. 33 Порядку здійснення дисциплінарного провадження Комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити:

чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження;

чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку;

чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби;

чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності;

який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

Пунктом 34 Порядку здійснення дисциплінарного провадження визначено, що Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії.

Пропозиція (подання) готується Комісією, дисциплінарною комісією після прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи та підписується усіма її членами, які брали участь у голосуванні.

У разі проведення засідання Комісії, дисциплінарної комісії дистанційно в режимі відеоконференції пропозиція (подання) можуть оформлюватися в електронній формі та підписуватися всіма її членами, які брали участь у голосуванні, із накладенням кваліфікованого електронного підпису з дотриманням вимог законодавства у сфері захисту інформації.

Члени Комісії, дисциплінарної комісії мають право викласти свою окрему думку, яка додається до пропозиції (подання).

Пропозиція (подання) складається із вступної, мотивувальної та резолютивної частини.

У вступній частині зазначаються:

дата складення;

відомості щодо підстав для порушення дисциплінарного провадження;

прізвище, ім`я, по батькові державного службовця, його посада, інші відомості, що мають значення для здійснення дисциплінарного провадження.

У мотивувальній частині зазначаються:

у разі відсутності у діях державного службовця дисциплінарного проступку:

- факти, що підтверджують відсутність вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку із відповідним обґрунтуванням;

- заяви, клопотання, пояснення державного службовця та рішення, прийняті Комісією, дисциплінарною комісією за результатами їх розгляду;

у разі наявності у діях державного службовця дисциплінарного проступку:

- факти, що підтверджують вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, з посиланням на положення відповідних нормативно-правових актів;

- обставини, що призвели до вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку;

- ступінь вини державного службовця;

- характер дисциплінарного проступку, ступінь його тяжкості, настання тяжких наслідків;

- відомості, що характеризують державного службовця, обставини, що пом`якшують чи обтяжують дисциплінарну відповідальність державного службовця, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та ставлення державного службовця до державної служби;

- заяви, клопотання, пояснення державного службовця та рішення, прийняті Комісією, дисциплінарною комісією за результатами їх розгляду.

У резолютивній частині зазначаються:

у разі відсутності у діях державного службовця дисциплінарного проступку:

- прізвище, ім`я, по батькові державного службовця, висновок про відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку;

- пропозиція про закриття дисциплінарного провадження;

у разі наявності у діях державного службовця дисциплінарного проступку:

- висновок про наявність у діях державного службовця дисциплінарного проступку, передбаченого відповідним пунктом частини другої статті 65 Закону, та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності;

- вид дисциплінарного стягнення, рекомендованого до застосування, передбачений відповідною частиною статті 66 Закону, або обставини, що виключають можливість накладення дисциплінарного стягнення.

Як встановлено судом першої інстанції, відповідно до акту про відмову ОСОБА_1 розписатися про ознайомлення з дорученням керівника апарату та його виконанням від 13 грудня 2022 року працівник апарату Національного агентства з питань запобігання корупції ОСОБА_1., головний спеціаліст відділу проведення повних перевірок Департаменту перевірки декларацій та моніторингу способу життя 13 грудня 2022 року о 14 год. 50 хв. категорично відмовилась розписатися про ознайомлення з дорученням керівника апарату Національного агентства з питань запобігання корупції від 13 грудня 2022 року №100/56/22 та повідомила, що не буде його виконувати, оскільки не вважає керівника апарату Національного агентства з питань запобігання корупції Хохича І.М. своїм керівником (т. 1 а.с. 172).

20 грудня 2022 року керівник Управління внутрішнього контролю Р. Норець звернувся до голови Національного агентства з питань запобігання корупції з доповідною запискою, якою повідомив про те, що 13 грудня 2022 року ОСОБА_1 відмовилась від виконання доручення керівника апарату Національного агентства з питань запобігання корупції від 13 грудня 2022 року №100/56/22 та визначених ним завдань у зв`язку з чим складено акт про відмову ОСОБА_1 розписатися про ознайомлення з дорученням керівника апарату та його виконання. Крім того, 14 грудня 2022 року до Національного агентства з питань запобігання корупції надійшла заява ОСОБА_1 адресована голові про відмову виконувати доручення, у якому заявниця наполягає, що керівник апарату Хохич І.М. як інша особа неправомірно втручається в її діяльність як працівника антикорупційного органу чим вчиняє корупційне правопорушення. Також запропоновано відповідно до ч. 1 ст. 65, ч. 2 ст. 68 Закону України "Про державну службу", п. 2, 3 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 04 грудня 2019 року № 1039 порушити стосовно головного спеціаліста відділу проведення повних перевірок Департаменту перевірки декларацій та моніторингу способу життя ОСОБА_1 дисциплінарне провадження за фактом порушення присяги державного службовця; на підставі ч.ч. 1, 3 ст. 72 Закону України "Про державну службу" відсторонити ОСОБА_1 від виконання посадових обов`язків на час проведення дисциплінарного провадження; на підставі ст. 31 Закону України "Про запобігання корупції" керівника апарату Національного агентства Хохича І.М. обмежити в доступі до інформації по дисциплінарному провадженню (и. а.с. 104-106).

Наказом Національного агентства з питань запобігання корупції від 21 грудня 2022 року №863-к/тр порушено на підставі доповідної записки керівника Управління внутрішнього контролю від 20 грудня 2022 року дисциплінарне провадження стосовно головного спеціаліста відділу проведення повних перевірок Департаменту перевірки декларацій та моніторингу способу життя ОСОБА_1 , відсторонено останню від виконання посадових обов`язків на час здійснення дисциплінарного провадження, визначено строк здійснення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 45 календарних днів, утворено Дисциплінарну комісію з розгляду дисциплінарних справ для здійснення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 та затверджено склад Дисциплінарної комісії (т. 1 а.с. 101-103).

Відповідно до подання щодо дисциплінарного провадження стосовно головного спеціаліста відділу проведення повних перевірок Департаменту перевірки декларацій та моніторингу способу життя ОСОБА_1 від 24 січня 2023 року Комісією встановлено, що ОСОБА_1 , відмовившись від ознайомлення з Дорученням та його виконання з мотивів його протиправності, не діяла відповідно до порядку, передбаченого ч. 6 ст. 9 Закону України "Про державну службу", не вимагала письмового підтвердження Доручення та одночасно не повідомила керівника вищого рівня про таке Доручення. Натомість, у присутності інших державних службовців діяла та висловлювалась у спосіб, що ставить під сумнів повноваження та авторитет керівника апарату Національного агентства, та заявою від 14 грудня 2022 року №0-400/0-22 повідомила про нібито вчинення останнім корупційного правопорушення. Після відмови від ознайомлення та виконання Доручення державний службовець прибула в розпорядження керівника відділу контролю та підтримки електронного документообігу Управління документообігу та контролю ОСОБА_4 , на яку згідно з п. 5 Доручення покладено контроль за виконанням Доручення.

Під час дисциплінарного провадження, встановлено, що державний службовець не повідомила ОСОБА_4 , особу, яка виконувала обов`язки щодо контролю за виконанням Доручення, що вважає таке Доручення протиправним, а також про факт відмови від ознайомлення з Дорученням та його виконання, що підтверджується поясненнями ОСОБА_4 , протоколом засідання дисциплінарної комісії від 18 січня 2023 року ( ОСОБА_4 та ОСОБА_1 підтвердили, що остання не повідомила про те, що вважає отримане Доручення протиправним та про відмову від ознайомлення з ним та його виконання).

Крім того, відповідно до п. 4 Доручення ОСОБА_1 доручено доповідати щоп`ятниці керівнику апарату Національного агентства про результати виконання Доручення. Проте, як слідує із пояснень керівника апарату Національного агентства та не заперечується державним службовцем, остання не виконувала вимогу п. 4 Доручення щодо звітування.

ОСОБА_1 вказувала, що не звітувала щоп`ятниці керівнику апарату Національного агентства про виконання Доручення, оскільки в Дорученні не було вказано, яким чином вона мала звітувати (усно чи письмово). Дисциплінарна комісія враховала те, що державний службовець не вчиняла жодних дій, спрямованих на уточнення способу подання щотижневого звіту, а також не подала на виконання Доручення жодного звіту у довільній формі, систематично ігнорувала вимоги доручень щодо звітування керівникові апарату Національного агентства.

Також комісія зазначила, що ОСОБА_1 як державний службовець за обставин пов`язаних з виконанням обов`язків державної служби, всупереч вищезазначеному відмовилась від ознайомлення та виконання Доручення керівника апарату Національного агентства, чим продемонструвала зневажливе ставлення до свого керівництва у присутності інших працівників Національного агентства. Обставини вчинення дисциплінарного проступку свідчать, що за наявності сумніву щодо законності виданого керівником апарату Національного агентства Доручення ОСОБА_1 мала реальну можливість вимагати його письмового підтвердження та повідомити у письмовій формі про таке Доручення керівника вищого рівня, тобто вчинити дії, передбачені ч. 6 ст. 9 Закону України "Про державну службу". Натомість державний службовець з метою уникнення відповідальності за вчинені дії безпідставно звинуватила керівника апарату Національного агентства у вчиненні корупційного правопорушення, надіславши відповідну заяву на офіційну електронну пошту Національного агентства.

Комісія звернула увагу на те, що фактично приступивши до виконання завдання, визначеного п. 2 Доручення, державний службовець проігнорувала вимогу щодо щотижневого подання звітів керівнику апарату Національного агентства, а також не повідомила ОСОБА_4 (особу, яка виконувала обов`язки щодо контролю за виконанням Доручення) про те, що вважає таке Доручення протиправним.

Зважаючи на вищевикладене, дисциплінарна комісія дійшла до висновку про те, що відмова від ознайомлення та виконання Доручення керівника апарату Національного агентства, зневажливе ставлення до працівників Національного агентства, зокрема керівників, порядок виконання ОСОБА_1 завдань, визначених Дорученням (зокрема, відсутність щотижневих звітів), несумлінне ставлення до обов`язків державного службовця, суперечать принципам - субординації, гідної поведінки, професіоналізму, вимогам щодо компетентності та ефективності, передбаченим п. 3 ч. 1 ст. 4 Закону України "Про державну службу", ст.ст. 38, 42 Закону України "Про запобігання корупції", п. 2 розділу ІІ та п. 1 розділу ІІІ Правил, пп. 3, 5, 9 Кодексу.

Враховуючи те, що діяння ОСОБА_1 суперечить визначеним законодавством етичним цінностям та принципам державної служби, дисциплінарна комісія кваліфікувала його як дисциплінарний проступок, передбачений п. 2 ч. 2 ст. 65 Закону України "Про державну службу", а саме порушення правил етичної поведінки державних службовців.

Комісією також враховано пояснення ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , що були присутні під час ознайомлення ОСОБА_1 із Дорученням, які засвідчили її відмову щодо виконання останнього з підстав того, що ОСОБА_1 не вважає Хохича І.М. своїм керівником. Крім того, відсутність з 15 січня 2022 року щотижневих звітів керівнику апарату Національного агентства про виконання кожного з наданих доручень кваліфіковано як систематичне ігнорування працівником доручень керівництва та свідоме нехтування своїми обов`язками, що також вказує на наявність прямого умислу на вчинення дисциплінарного проступку.

У ході дисциплінарного провадження отримано характеристики державного службовця від керівника апарату Національного агентства та керівників структурних підрозділів, де ОСОБА_1 виконувала завдання та доручення ( ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ), які загалом містять оцінювання "добре", мають зазначення щодо несумлінності в роботі, необхідності постійного контролю, незадоволення щодо оцінювання її роботи Національним агентством, а також інші відомості, які характеризують ставлення ОСОБА_1 до служби (в роботі групи не була включена, запізнювалась на роботу в листопаді - грудні 4 рази, що не було пов`язано із повітряною тривогою, згідно інформаційного листа Управління по роботі з персоналом від 29 грудня 2020 року №100-09/7404-22, особової картки державного службовця №342-дс, дисциплінарні стягнення та заохочення до ОСОБА_1 у період її роботи в Національному агентстві не застосовувались, оцінювання не проводилось.

Дисциплінарна комісія дійшла також висновку про наявність пом`якшуючих обставин, які з метою індивідуалізації дисциплінарної відповідальності мають бути враховані під час визначення виду дисциплінарного стягнення, а саме: виконання Доручення керівника апарату в частині формування справ, а також відсутність попередніх дисциплінарних стягнень.

Разом з тим, Дисциплінарна комісія також зазначила про те, що дисциплінарний проступок вчинено умисно на ґрунті особистої неприязні до керівництва Національного агентства у зв`язку із отриманням попередження про скорочення займаної ОСОБА_1 посади, що згідно з п. 3 ч. 4 ст. 67 Закону України "Про державну службу" є обставиною, що обтяжує відповідальність, що підтверджується заявою ОСОБА_1 від 14 грудня 2022 року №О-400/0-22, та письмовими поясненнями наданими в ході дисциплінарного провадження.

Враховуючи встановлені обставини та надані матеріали дисциплінарної справи, які містять протокол засідання Дисциплінарної комісії для здійснення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 від 18 січня 2023 року (т. 2 а.с. 137-143) доводи апелянта щодо допущення відповідачем грубих порушень в ході процедури дисциплінарного провадження, а також оформленні відповідних документів, зокрема п. 22, 33 та 34 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, колегія суддів вважає помилковими.

Також суд апеляційної інстанції не погоджується з доводами апелянта про невідповідності оскаржуваного наказу від 02 лютого 2023 року № 48-к/тр вимогам ст. 77 Закону України "Про державну службу" в частині викладу стислого змісту обставин справи щодо вчинення дисциплінарного проступку, оскільки як вбачається зі змісту останнього, в ньому зазначено про порушення позивачем правил етичної поведінки, водночас загальний виклад обставин відображено у поданні Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ для здійснення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 від 24 січня 2023 року.

Щодо доводів апелянта про те, що підставою накладення на неї дисциплінарного стягнення є упереджене ставлення, вчинення на неї тиску, залякування та чіпляння, колегія суддів звертає увагу на те, що матеріали справи не містять жодних доказів на підтвердження зазначених обставин, зокрема доказів звернення позивача до голови Національного агентства з питань запобігання корупції з відповідними повідомленнями чи інших компетентних органів.

Отже враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що в ході дисциплінарного провадження встановлено вчинення позивачем умисно дисциплінарного правопорушення у вигляді порушення правил етичної поведінки, а саме, неетичного поводження 13 грудня 2022 року під час ознайомлення із Дорученням керівника апарату від 13 грудня 2022 року №100/56/22, відмови від ознайомлення із Дорученням та його виконання, публічного висловлювання своєї позиції відносно керівника апарату та подання заяви 13 грудня 2022 року щодо наявності ознак корупційного діяння з боку керівника апарату, а також не виконання п. 4 Доручення, в частині доповіді про результати виконання Доручення керівнику апарату, та як наслідок відсутність підстав для скасування оскаржуваного наказу.

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Таким чином, судова колегія приходить до висновку про те, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду першої інстанції не спростовують.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 08 квітня 2024 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення.

Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України

Головуючий суддя Н.М. Єгорова

Судді Є.О. Сорочко

Є.В. Чаку